Telemedicina segít a krónikus betegségben szenvedőknek
2011. AUGUSZTUS 15.
2011. AUGUSZTUS 15.
Szöveg nagyítása:
A vizsgálat során otthonukban ápolt, súlyos szívelégtelenségben szenvedőket ellenőriztek távolról, a kórházból. A telemedicina rendszert egyrészt betegoktatási videóanyagok, másrészt üzenetek és figyelmeztetések egészítették ki, melyek a beteg otthoni televíziókészülékére érkeztek. A vizsgálatban részt vevő betegek szubjektív életminőségét a EuroQoL kérdőívvel mérték. A vizsgálat elején a megkérdezettek több mint a fele (55,88%) állította, hogy életminősége közepes vagy alacsony. Hat hónappal később ez a szám 29% volt, míg a vizsgálat végére 22%-ra csökkent. Ezzel egy időben azoknak a betegek az aránya, akik életminőségüket közepesen jónak határozták meg, 43,6%-ról 78%-ra nőtt – utóbbiak között volt az a 28% is, akik kijelentették, hogy az életminőségük szinte kiváló. Ráadásul a szívelégtelenség miatti hospitalizáció 68%-kal csökkent a vizsgálat egy éve alatt. A betegek hozzáállása is a legtöbb vonatkozásban javult - kivéve a testmozgást és a diétát –, nem utolsósorban magával a telemedicina rendszerrel is elégedettek voltak. Mar Domingo, a vizsgálat egyik vezető kutatója kijelentette: „a telemedicina egyaránt előnyöket nyújt a betegeknek és az orvosoknak, mivel a szorosabb kontroll a ’betegség mindkét oldaláról’ lehetővé teszi anomália esetén a gyorsabb beavatkozást.” Nem elhanyagolható, hogy a felmérés tanúsága szerint a telemedicina alkalmazása a beteg környezetében lévők életminőségét is javítja. Szemlézte: elitmed.hu, Kolin Péter Forrás: https://www.ehealthnews.eu/philips/1936-telemedicine-can-enhance-lives-of-chronically-ill-patients
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
Egészségpolitika
Mindenképpen módosításra szorul az új egészségügyi jogállásról szóló törvény – állították egybehangzóan munkajogász szakértők egy, az egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló törvényről szervezett videókonferencián. Ahogy elfogadhatatlan ennyire méltatlan, elkapkodott, kidolgozatlan és indokolatlanul nehéz körülményeket teremteni, és ilyen választásra kényszeríteni valakit az élethivatását illetően.
Egészségpolitika
Szülés körüli depresszió, az újszülött alvási, étkezési, figyelem zavara, a sok sírás, megannyi jelzés, amivel foglalkozni kell. A korábbi teóriákkal szemben nemcsak két éves kor után, hanem már egészen korai időszakban is figyelni kell és diagnózis is felállítható a kisbaba lelki problémájáról. A témában először rendeztek a napokban nemzetközi konferenciát Magyarországon, ahol több mint 240 előadást tartottak az érintett területek neves szakemberei.
Egészségpolitika
Úgy tűnik ebben a hazai álláspont egyértelmű, de számos országban már kismamákat oltanak. A jelenlegi szakértői vélemények szerint az mRNS-oltások nem veszélyesek a terhes kismamákra, de klinikai kísérletek hiányában ezt mégsem lehet százszázalékos biztonsággal állítani. Magyarországon éppen ezért nem ajánlják az oltást várandósoknak, de az Egyesült Államokban, Izraelben, vagy Angliában a kismamákra bízzák a döntést. Gyermekeknek egyelőre sehol sem adnak vakcinát.
Egészségpolitika
Tisztában vagyunk azzal, hogy a járvány elleni védekezésbe már mindenki belefáradt. Mégis, egészségügyi szakemberként tudjuk, hogy a Covid-19-járvány 4. hulláma során sem lesznek elkerülhetők a racionális korlátozó intézkedések. Hazánk jelenlegi átoltottsági szintjén a nyájimmunitás kialakulásával egyelőre nem számolhatunk, az ismét erősödő járvány a következő hónapokban több ezer áldozattal jár majd, elsősorban az oltatlanok között. Le kell számolnunk azzal a tévhittel is, hogy a beoltottság önmagában teljes biztonságot jelent! A hamis biztonságérzet az oltottak körében, a kiegészítő védelmi szabályok sutba dobása a járvány fellángolásának a melegágyát képezi az átoltottság mai szintje mellett.
Hírvilág
Kónya Ilona klinikai szakpszichológus a daganatos megbetegedések, köztük az emlődaganat kialakulásának lélektani vonatkozásait, pszichológiai hatásait és az onkopszichológiai tudományág feladatait vizsgálja.
Egészségpolitika
Hogyan lehet szétverni egy régió egészségügyi „fellegvárait” néhány év alatt? – interjú prof. dr. Barkai Lászlóval.
Az osteoarthritis az egyik legelterjedtebb krónikus betegség világszerte – minden hatodik-hetedik ember érintett és a rokkantság egyik vezető oka. A kórképre a porc fokozatos pusztulása jellemző, amit fájdalom, mozgásképtelenség, izomgyengeség és a mindennapi életvitel tevékenységeinek csökkent képessége kísér.
Világszinten minden tizedik ember krónikus vesebetegséggel küzd, 13-ból 1 pedig szív- vagy keringési problémákkal. Egy 2018-as tanulmány szerint az emberek 74%-a érezte az adott évben, hogy nem képes megküzdeni egy adott élethelyzettel.
PharmaPraxis
Keresztmetszeti vizsgálat a patikusok percepciójáról, praxisáról és véleményéről: a Journal of Pharmaceutical Policy and Practice tanulmányának célja az volt, hogy kiderítse, mennyit tudnak a jordániai közvetlen lakossági gyógyszerellátásban dolgozó gyógyszerészek a ChatGPT-ről, és hogyan használják azt munkájukban.
Digitalizáció az egészségügyben: a 65 éven felüli betegek és orvosok digitális egészséggel kapcsolatos használati szokásai, attitűdjei és igényei Magyarországon
IV. szekció - A pandémia és a veszélyhelyzeti működés hatása az egészségügyi ellátásban II.
1.
2.
3.
4.
5.
1.
Gondolat
Üdv nálunk! Van már, aki írja a fekete pontjaid? – Nyomasztás a közoktatásban2.
3.
4.
5.
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás