A szaglásvesztés mechanizmusai SARS-CoV-2-fertőzést követően
2021. NOVEMBER 11.
2021. NOVEMBER 11.
Szöveg nagyítása:
A Covid-19-járvány felhívta a nagyközönség figyelmét a szaglás fontosságára: a higiéniában, táplálkozásban, élvezetekben betöltött szerepe mellett ennek a meglehetősen alulértékelt érzéknek fontos feladata, hogy figyelmeztessen olyan környezeti veszélyforrásokra, mint a romlott étel, a tűz, a szivárgó gáz vagy a légszennyezés. A szaglórendszer receptorsejtjei különösen kitettek a külső környezet ingereinek, így a körülöttük elhelyezkedő epithelsejtekkel egyetemben könnyedén károsíthatják őket a levegőben terjedő vírusok, baktériumok és nanorészecskék. A szaglóreceptorsejtek képesek a környezetből származó xenobiotikumokat közvetlenül az agyba juttatni. A szaglásvesztés korai mortalitással társul és az Alzheimer-, valamint a Parkinson-kór első stádiumát is jelezheti. Xydakis és kollégái a The Lancet Neurology-ben megjelent cikkükben a vírusok, különösképp a SARS-CoV-2 vírus okozta szaglászavar okait és maradandóságát tárgyalják. Állításuk szerint azok a betegek, akik a Covid-19 hatásaként szaglásvesztésen esnek át, a későbbiekben fogékonyabbak lehetnek neurológiai betegségekre. Az elmélet alátámasztásaképp több korábbi eredményt is ismertetnek: egy 2 éves, 1604, 65 évnél idősebb betegen végzett követéses vizsgálatban a kognitív hanyatlás súlyosabbnak bizonyult azokban, akik anosmiások voltak és legalább egy APOE ε4 allélt hordoztak, mint azokban, akik normosmiások voltak és nem hordoztak APOE ε4 allélt (esélyhányados, OR 4,9), mely eredmény kihangsúlyozza a genotípus fontosságát mind a szaglásvesztés, mind pedig a későbbi kognitív hanyatlás vonatkozásában. A dopaminerg neuronok működését befolyásoló mutációk és ugyanezeket a neuronokat károsító toxinok felfedezése előtt a vírusokat tartották a Parkinson-kór fő okozóinak. A Parkinson-kóros betegek több mint 90%-ában kimutatható valamilyen fokú szaglásromlás, ami a motoros tüneteket 4–8, sőt egyes betegekben akár 10 évvel is megelőzi. Az 1918-as influenzajárvány alatt az encephalitis lethargicából felgyógyult betegek kb. 80%-ánál parkinsonizmus jelentkezett. Az állandósult szaglásvesztés leggyakoribb oka a vírus okozta akut felső légúti fertőzés, az infektív ágensek között többek között az RSV, rhinovirusok, koronavírusok, influenzavírusok szerepelnek. Ilyenkor a kezdeti gyulladáshoz köthető orrduguláson kívül, mely a legtöbb felső légúti fertőzésben szerepel tünetként, az olfaktoros neuroepithelium inkomplett sérülése is létrejöhet. Ez a sérülés kumulatív és a későbbiekben fokozhatja az epithelium sérülékenységét. A korfüggő szagláscsökkenésben a környezeti tényezők (a vírusokat is beleértve) jelentősebbnek tűnnek, mint a genetikai faktorok, melyet állatkísérletek is alátámasztanak: patogénmentes környezetben nevelt patkányokban a korfüggő szaglásromlás foka kisebb, mint a standard laboratóriumi környezetben neveltekben. A szaglóhám képes regenerációra, viszont a regeneráció a vírusfertőzéseket követően nem teljes, ennek következményeképp foltos és vékony epithelium jön létre, melyen metaplasztikus laphámsejtek, kevesebb csilló, szaglóreceptorsejt és támasztósejtek szigetei maradnak. Egyelőre nem ismert, hogy az emberi szaglóhám kb. 6 millió receptorsejtjéből mennyinek kell károsodnia ahhoz, hogy a szaglásvesztés tüneteket okozzon. A Covid-19 vonatkozásában is elképzelhető, hogy hasonló mértékben és patomechanizmussal alakul ki a szaglásvesztés, mint a legtöbb felső légúti fertőzésnél. A szaglás helyreállása hasonló dinamikát látszik követni covidos és náthás betegekben. Az a széles körben elterjedt nézet, miszerint Covidban a szaglásvesztés súlyosabb lenne, mint a közönséges nátha vagy az influenza esetében, könnyedén téves lehet: az orrduguláson túl a szaglóhám enyhe gyulladása vagy károsodása náthában is kimutatható, objektív vizsgálatok igazolták, hogy valamilyen fokú szaglászavar fennmarad napokkal az orrdugulás megszűnését követően is. Mivel a náthával szemben a Covid ritkán jár orrdugulással, a szaglásvesztés nyilvánvaló magyarázatának hiánya felnagyíthatja az érzészavar különleges voltának látszatát. Szemlézte: Cséke Balázs dr. Eredeti közlemény: Xydakis MS, Albers MW, Holbrook EH, et al. Post-viral effects of COVID-19 in the olfactory system and their implications. Lancet Neurol 2021;20(9):753-761.
Idegtudományok
A kábítószerélvezet valószínűleg a „gondolkodás nélküli cselekvés” veleszületett hajlamához köthető. Legalábbis ezt mutatták ki a kutatók mesterséges stimulánst használó testvérek vizsgálata alapján.
Idegtudományok
A vizsgálat eredménye szerint kevés bizonyíték szól a szteroidok használata mellett akut neuritis vestibularis esetén. A meglévő bizonyítékok alapján a klinikailag fontos kimenetelek és az objektív vestibularis funkciós kimenetelek között nincs szoros kapcsolat: a DHI-skálán mért rokkantságban egy hónap múlva nem volt szignifikáns különbség a placebo és a szteroid között, a kalorikus tesztek ugyanakkor jobb vestibularis funkciót mutattak ugyanebben az időpontban a szteroiddal kezelt betegek körében. Megjegyzendő, hogy a kalorikus teszt a lateralis (horizontális) félkörös ívjárat, így az ezt beidegző nervus vestibularis superior működéséről ad információkat, a neuritis vestibularisban ugyanakkor a nervus vestibularis inferior is érintett lehet, noha ennek izolált érintettsége csupán az esetek 2,3%-ában igazolható.
Idegtudományok
Kutatók egy új terápiás eljárást ismertettek, mellyel csökkenthetőek az agyi infartus okozta károsodások, az elhalt idegek újra növekedhetnek, a kiesett működések helyreállhatnak. Ráadásul az eddigiekkel szemben „a terápia hosszú idővel a stroke után is hatékony” - állítja Gwendolyn Kartje, a cikk első szerzője.
Idegtudományok
A szerotonin nemcsak ingerületátvivőként működik, hanem a génexpresszió szabályozásában is részt vesz. E felfedezés következtében jobban megérthetjük a normál agyfejlődést, a pszichiátriai és neurodegeneratív betegségeket, és új terápiás módszereket fejleszthetünk ki.
Idegtudományok
A szenzitív és specifikus sejtalapú esszék kifejlesztésével a humán myelin-oligodendrocyta glikoprotein (MOG) ellenes IgG-antitestek kimutatása lehetővé tette az anti-MOG antitest-asszociált betegség (anti-MOG antibody-associated disease, MOGAD) és az egyéb demyelinisatiós betegségek elkülönítését. A MOGAD, az aquaporin-4-asszociált neuromyelitis optica spektrum betegség (AQP4-NMOSD) és a sclerosis multiplex (SM) megkülönböztetését a betegségek különböző kórélettani háttere, klinikuma, terápiás és prognosztikus következményei egyaránt indokolják.
Klinikum
Az American Heart Association (AHA) irányelvei alapján sikeres újraélesztést követően (return of spontaneous circulation, ROSC) a komatózus betegeknél 24 órán belül natív koponya-CT-vizsgálat javasolt, mely a keringésmegállást követő neuroprognosztikáció részét képezi.
Klinikum
A potenciálisan problémás internethasználat világszerte egyre nagyobb aggodalomra ad okot, okai és következményei azonban még nem teljesen tisztázottak. Az internetfüggőség neurobiológiája (IA) nagy figyelmet kap a tudományos kutatásban. Az addikciót megelőző állapot összefügg a kulcsfontosságú neurotranszmissziós gének epigenetikai változásaival, írja a Scientific Reports tanulmánya.
Két nagy vizsgálat eredménye látott napvilágot az elmúlt hetekben a Covid-ellenes oltások kívánatos és nemkívánatos mellékhatásaival kapcsolatban. A Vaccine tanulmánya 99 millió beoltott személy, míg a Heart cikke 10 millió beoltott és ugyanannyi nem beoltott, megbetegedett személy adatain alapul.
Klinikum
Az elektrogyógyszerek a neuronális jelátvitelt manipuláló eszközökön túlmutatva transzformatív alkalmazásokat ígérnek többek között az ízületi gyulladás és a rák kezelése, vagy a szövet- és szervregeneráció területén is.
Egészségpolitika
A választásokat követően a kormány által benyújtott 90 oldalas törvényjavaslat-csomag, melyet kedden már el is fogadott a parlamenti többség, számos területen érinti az egészségügyet.
A személyiségzavarok jelentősége epilepsziában
Az RT-QuIC-próba megbízhatósága
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás