Betegbiztonsági koordinátorok állhatnak munkába
2011. DECEMBER 09.
2011. DECEMBER 09.
Szöveg nagyítása:
Elfedik, szőnyeg alá söprik, vagy egyszerűen nem is beszélnek manapság azokról a nemkívánatos eseményekről (NKE), amelyek nem jutnak a beteg tudomására, mert nem járnak számára súlyos következményekkel. Pedig a problémáknak – eredjenek akár gyógyszeradagolási hibából, helytelen kezelésből, vagy bármely más melléfogásból –, tanulságként kellene szolgálniuk az intézmények számára, hogy később megelőzhessék az NKE-ket, amelyeknek legtöbbje nem személyi mulasztásból, hanem a rendszer hibás működéséből eredezik. Mindez a NEVES (Nem Várt ESemények) Betegbiztonsági Program fórumán hangzott el csütörtökön, a Semmelweis Egyetem Egészségügyi Menedzserképző Központjában (SE EMK). A beteg számára súlyos következményekkel, halállal, vagy maradandó egészségkárosodással járó NKE-k esetén alkalmazható módszertan kidolgozásán fáradozott az elmúlt időszakban a Gyógyszerészeti és Egészségügyi Minőség-és Szervezetfejlesztési Intézet (GYEMSZI) minőségügy főosztálya és az SE EMK – mondta a fórumon dr. Belicza Éva, a NEVES program vezetője, az EMK igazgató-helyettese. Ennek eredményeként született meg a NEKED (Nem várt Események Kezelésére vonatkozó EljárásrenD) című ajánlás, amely az intézményekben kialakult és ott észlelt súlyos kimenetelű NKE-t követő eljárás módszertana. A most bemutatott eljárásrendi protokoll már tartalmazza az ügymenet folyamatát, a súlyos NKE-k listáját, javaslatot tesz többek között arra, hogyan kell vezetni a dokumentációt és a jegyzőkönyveket, lefolytatni az oki vizsgálatot, és nem utolsó sorban arra, hogyan kommunikáljon az intézmény a beteggel, vagy hozzátartozójával. Minden egészségügyi ellátó rendelkezik minőségbiztosítási szabályzattal, ha a beteg vagy a hozzátartozó panaszt tesz egy esemény kapcsán, a legtöbb intézményben van valamiféle útmutatás arra, hogyan kell eljárni. Ám a kivizsgálás, intézkedés és az ügy lezárásának folyamata minden kórházban más és más, egységes koncepció nincs. Bár a későbbi hibák megelőzése, kiküszöbölése célja ezeknek az intézményi kivizsgálásoknak, manapság éppen a károsult beteg vagy a hozzátartozója az, aki kimarad a folyamatból, holott ő az, aki a leginkább érint az esemény. A NEKED ezért javasolja, hogy a pácienst folyamatosan tájékoztassa az intézmény az esemény menetéről, elsőként az NKE-t követő 24 órán belül. Ki kell jelölni a páciens számára egy kapcsolattartó személyt, akit bármikor megkereshet kérdéseivel, panaszával, s végül a kivizsgálás lezárása után összefoglalóban kell ismertetni vele a történteket. Bibliai tíz perc Nem szabad magyarázkodni, felelősökre mutogatni, hanem a tényeket röviden, érthetően felvázolva kell tájékoztatni a beteget vagy a hozzátartozót a történtekről – tanácsolta a fórumon Mester Lajos háziorvos, a Szegedi Tudományegyetem Magatartástudományi Intézetének munkatársa, aki szerint nagyon fontos, hogy biztosítani kell a pácienst az együttérzésről, de nem szabad mentegetőzni. Az NKE-k – legyenek akár súlyosak, közepes-, vagy kismértékűek – emocionális hatással vannak mind az orvosra, mind a páciensre. Bármilyen fokozatú is az NKE – egyébként közepes mértékű NKE az egészségügyi dolgozók 70 százalékát érinti havonta – jellemző fázisai az erre adott reakciónak a tagadás, a düh, az alkudozás és a depresszió, míg végül az érintett eljut a belenyugvásig. Megfelelő kommunikációval a páciens végigkísérhető a stációkon. A rossz hír közléséhez – legyen az akár a hozzátartozó halála, akár a beteg állapotában NKE miatt bekövetkező súlyos fogyatékosság – szükséges a „bibliai tíz perc”, amire előre fel kell készülni. A nyitókérdésekkel ki kell deríteni, mi az, amit a páciens tud, s nagyon fontos, hogy kérni kell a hozzájárulást a tájékoztatáshoz, hiszen a hozzátartozó vagy a beteg akár el is utasíthatja a felvilágosítást. Az eseményről csak annyi információt szabad adni, amennyit az érintett igényel. Biztosítani kell viszont arról, hogy a történteket az intézmény nem palástolni akarja, hanem kivizsgálni. A NEKED külön fejezetben foglalkozik azzal, hogyan kell kommunikálni a beteggel és családjával. Bár a kommunikáció azonnali megkezdését javasolják a készítők, megjegyzik azt is: „Amikor a potenciálisan jelentős esemény nem jár károsodással, megfontolandó, hogy a beteg/családja számára nyilvánossá kell-e tenni a történteket. Ehhez számításba kell venni az esetet és a beteg körülményeit.” A fórum résztvevői egyetértettek abban, hogy az egészségügyi ellátás leggyengébb pontja a kommunikáció, s az NKE-k kapcsán a beteg perifériára szorul. A NEKED kidolgozásával protokoll készül az NKE-k elkerülésére, annak dokumentálására, kommunikációjára. Alkalmazásával nem a betegnek vagy a hozzátartozónak fizetendő kártérítés megúszása lenne a cél, hanem a perek elkerülése. A NEKED készítői azt is indítványozzák, hogy minden egészségügyi intézményben hozzák létre a betegbiztonsági koordinátor (BBK) státuszát – ez lehet a minőségügyi vezető is –, aki az NKE-k menedzselésével, az esetek végigkísérésével foglalkozna. Ősszel az SE EMK tervezi egy BBK képzés elindítását is. A NEKED most bemutatott változata egyelőre nem végleges, annak kidolgozása a szakma ajánlása szerint folytatódik. Célja mindenképpen az, hogy segítse az ellátókat az NKE-k kezelésében, a betegek, hozzátartozók támogatásában, és a konfliktushelyzetek megelőzésében. eLitMed.hu, Tarcza Orsolya 2011-12-09
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
Egészségpolitika
Mindenképpen módosításra szorul az új egészségügyi jogállásról szóló törvény – állították egybehangzóan munkajogász szakértők egy, az egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló törvényről szervezett videókonferencián. Ahogy elfogadhatatlan ennyire méltatlan, elkapkodott, kidolgozatlan és indokolatlanul nehéz körülményeket teremteni, és ilyen választásra kényszeríteni valakit az élethivatását illetően.
Egészségpolitika
Szülés körüli depresszió, az újszülött alvási, étkezési, figyelem zavara, a sok sírás, megannyi jelzés, amivel foglalkozni kell. A korábbi teóriákkal szemben nemcsak két éves kor után, hanem már egészen korai időszakban is figyelni kell és diagnózis is felállítható a kisbaba lelki problémájáról. A témában először rendeztek a napokban nemzetközi konferenciát Magyarországon, ahol több mint 240 előadást tartottak az érintett területek neves szakemberei.
Egészségpolitika
Úgy tűnik ebben a hazai álláspont egyértelmű, de számos országban már kismamákat oltanak. A jelenlegi szakértői vélemények szerint az mRNS-oltások nem veszélyesek a terhes kismamákra, de klinikai kísérletek hiányában ezt mégsem lehet százszázalékos biztonsággal állítani. Magyarországon éppen ezért nem ajánlják az oltást várandósoknak, de az Egyesült Államokban, Izraelben, vagy Angliában a kismamákra bízzák a döntést. Gyermekeknek egyelőre sehol sem adnak vakcinát.
Egészségpolitika
Tisztában vagyunk azzal, hogy a járvány elleni védekezésbe már mindenki belefáradt. Mégis, egészségügyi szakemberként tudjuk, hogy a Covid-19-járvány 4. hulláma során sem lesznek elkerülhetők a racionális korlátozó intézkedések. Hazánk jelenlegi átoltottsági szintjén a nyájimmunitás kialakulásával egyelőre nem számolhatunk, az ismét erősödő járvány a következő hónapokban több ezer áldozattal jár majd, elsősorban az oltatlanok között. Le kell számolnunk azzal a tévhittel is, hogy a beoltottság önmagában teljes biztonságot jelent! A hamis biztonságérzet az oltottak körében, a kiegészítő védelmi szabályok sutba dobása a járvány fellángolásának a melegágyát képezi az átoltottság mai szintje mellett.
Egészségpolitika
Interjú Sinkó Eszterrel, a Semmelweis Egyetem Egészségügyi Menedzserképző Központ egészségügyi közgazdászával. Meglátása szerint az egészségügy jelenleg „betegelhárító üzemmódban” dolgozik, zajlik az összeomlása.
Mankót kapnak szívbetegek és gyógyítóik
Segíti-e az intézményekből történő átadás folyamatát vénás thromboembóliában szenvedő beteg esetében, ha szakgyógyszerész keresi fel otthonában konzultáció céljából?
1.
2.
3.
4.
5.
1.
Gondolat
Üdv nálunk! Van már, aki írja a fekete pontjaid? – Nyomasztás a közoktatásban2.
3.
4.
5.
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás