Világszerte változnak az egészségi rizikók
2011. AUGUSZTUS 15.
2011. AUGUSZTUS 15.
Szöveg nagyítása:
A WHO megjelenő „Egészségi rizikók a világban” jelentése a morbiditást, mortalitást és a betegségteher alakulását összegezi a világban és regionálisan 24 mutató alapján. Az értékelt rizikótényezők széleskörűek, kiterjednek a környezeti ártalmakra, mint pl. a lakáson belüli füst a fűtés következtében, az anyagcsere változásokra vagy a hipertóniára. A jelentés szerint öt rizikótényező felelős a halálozások egynegyedéért és a rokkantságban eltöltött évek (disability-adjusted life years - DALY) egyötödéért a világban. Ez az öt rizikótényező: - gyermekkori alultápláltság - nem biztonságos szex (!) - alkoholizmus - nem biztonságos ivóvíz, csatornázás - magas vérnyomás. Ha sikerülne a fenti öt rizikótényezőt legyőzni, az öt évvel hosszabbítaná meg a várható élettartamot. A világban a változás abból következik, hogy csökken a születések száma és a fertőző betegségek miatti korai halálozás, ez a demográfiai helyzetet az idős kor felé tolja. Ezzel párhuzamosan változott a fizikai aktivitás, az alkoholfogyasztás, a dohányzás és a táplálkozás. Az alacsony és közepes jövedelmű országokban a fertőző betegségekhez társul a nem fertőző, krónikus betegségek rizikója. A jelentés leírja a rizikótényezők változását a fejlődő országokban. A prevenciós feladatok tervezéséhez és szervezéséhez ismerni kell az egészségi rizikókat. A rizikótényezők analízise azonban nagyon komplex feladat, mert bizonyítékokra van szükség a rizikótényező és a megbetegedés/rokkantság közötti oki összefüggésre. A rizikótényezők meghatározásának korlátja az epidemiológiai ismeret, de információ hiány is, a risk factor elterjedtségéről a világban. Kvantitatív rizikó meghatározáshoz bizonyítani kell, hogy - az adott rizikó betegséghez vezet - kvantitatíve meg kell határozni azt a kárt, amit az egyes rizikók okoztak - fel kell mérni a rizikók előfordulását a lakosságban - világszerte. Néhány rizikótényező meghatározása egyszerűbb, mint másoké. Ilyen például a testtömeg index (BMI), vagy a vitaminhiány, amik kis hibával mérhetők, és amelyek betegségre való hatása egyénileg megítélhető. Sokkal nehezebb mérni, ezzel szemben, a táplálkozási, a környezeti és a magatartási rizikókat és hatásukat a betegségek kialakulására. Emiatt ez utóbbiak jó néhány esetben nem kerülnek be összehasonlító rizikóvizsgálatokba. Ha mégis szerepelnének, elég bizonytalan becslésekre támaszkodhatunk, szemben a kvantitativ mérhető rizikókkal, és ez óvatos értékelésre hívja fel a figyelmet. A rizikótényezők abban is különbözőek, hogy mennyire befolyásolhatók beavatkozásokkal. Az összehasonlíthatóság érdekében a rizikótényező által okozott terheket hasonlítják össze olyan helyzetekével, ahol ezek a rizikók nem állnak fenn. Az alultápláltság befolyásolása könnyebb, azonban pl. a BMI esetében kevesebb befolyást lehetett bizonyítani. A rizikótényezők egészségre való hatásának értékelése nemcsak a komplexitás miatt nehéz, de azért is, mert soknak alig bizonyítható az oki összefüggése populációs szinten a betegséggel/rokkantsággal. A Jelentés módszere egyike a legkomplexebbeknek, átfogó és összefogja a különböző diszciplínákat. Eredményei komoly segítséget nyújthatnak az egészségpolitikai akciókhoz, mivel az adatokon kívül bemutatja az intervenciókat, a költségeket és a hatékonyságot is. Ugyanakkor felhívja a figyelmet azokra a rizikótényezőkre is - például a túlsúly és a fizikai aktivitás hiánya - amelyeknél további kutatásra van szükség, elsősorban az intervenció szempontjából. A rizikótényezők okozta teher széleskörű revíziója folyamatban van. Az ezzel foglalkozó tanulmány számszerűsíteni fogja a rizikótényezők 1990. és 2005. között okozta terheket, ezzel lehetővé teszi a trendek meghatározását. Új rizikókat is fog tartalmazni, ezek a só fogyasztás, a folsav hiány és a házon belüli erőszak. Mivel új epidemiológiai adatok is rendelkezésre állnak, összehasonlító vizsgálatok is lesznek a tanulmányban. Forrás: WHO Bulletin of the World Health Organization 2009;87:646-646 Szemlézte: Házijogorvos , dr. Szatmári Marianna
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
Az osteoarthritis az egyik legelterjedtebb krónikus betegség világszerte – minden hatodik-hetedik ember érintett és a rokkantság egyik vezető oka. A kórképre a porc fokozatos pusztulása jellemző, amit fájdalom, mozgásképtelenség, izomgyengeség és a mindennapi életvitel tevékenységeinek csökkent képessége kísér.
Klinikum
A stroke világszerte a halálozás és a rokkantság egyik vezető oka. A betegség egyik fontos rizikótényezője az életkor: az életkor előrehaladtával a stroke kockázata is egyre nő. Az akut stroke-ok mintegy 80-85%-a akut ischaemiás stroke (AIS). Az idős betegpopulációkra számos társbetegség együttes megjelenése és többféle gyógyszer együttes használata jellemző.
A krónikus vesebetegség világszerte, mintegy 800 millió beteget érint, az emberek nagyjából 10%-át. Rendkívül gyakran fordul elő a cukorbetegeknél: 3 diabeteses felnőttből 1 krónikus veseelégtelenségben is szenved. A magas vérnyomás (a cukorbetegség után) a krónikus vesebetegség második leggyakoribb kiváltó oka: a magas vérnyomással rendelkező betegek 20%-ának van krónikus vesebetegsége.
Hírvilág
A szív- és érrendszeri betegségek vezető haláloknak számítanak világszerte. Általában életviteli tudatossággal megelőzhető kialakulásuk. Ebben a rizikófaktorok csökkentése az elsődleges kulcs: a dohányzás elhagyása, a túlsúly leadása, az egészséges étrendre való átállás, a rendszeres testmozgás bevezetése, az alkoholfogyasztás mellőzése.
A cukorbetegek száma világszerte több millióra rúg, és 2030-ra becslések szerint megduplázódhat. A cukorbetegség a 21. század egyik legnagyobb egészségügyi problémája és az ötödik leggyakoribb halálok a világon.
Milyen jogaink vannak a kórházi folyosón?
Egészségjelentés - 2010
1.
2.
3.
4.
5.
1.
Gondolat
Üdv nálunk! Van már, aki írja a fekete pontjaid? – Nyomasztás a közoktatásban2.
3.
4.
5.
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás