Az emberek megbirkóznak állásuk elvesztésével
2011. AUGUSZTUS 15.
2011. AUGUSZTUS 15.
Szöveg nagyítása:
Az állás elvesztése mindenkit mélyen érint, de aki ebbe a csávába kerül, rugalmasabban kezeli a helyzetet, mint az korábban gondolták. A nagy többség végül pont olyan elégedettnek érzi magát, mint mielőtt elveszítette a munkáját - állítja az American Psychological Association által közzétett új tanulmány.
"A munkanélküliségi ráta történelmi méreteket ölt az Egyesült Államokban, és már országokban is" - mondta el a tanulmány vezetője, Isaac Galatzer-Levy, aki jelenleg a New York Egyetem orvosi karán dolgozik. - Valóban aggasztó, hogy ez milyen hosszú távú hatással lesz majd a munkaerő nagy részére. Az elemzés azonban azt mutatja, hogy az emberek viszonylag jól fel tudják dolgozni munkahelyük elveszítését."
A szakember munkatársaival elemezte a Német Szocioökonómiai Paneladatokat, ez egy 1984 és 2003 között a német háztartásokban végzett nemzetileg reprezentatív felmérés. Az analízishez a kutatók 774 résztvevő adatait használták fel, akik mind a vizsgálat időtartama alatt veszítették el az állásukat. A résztvevők a kedélyállapotukról írtak jelentéseket a munkájuk elvesztése előtti 3 év során és az azt követő 4 évben.
Olyan kérdésekre kellett válaszolniuk, mint például: "Mennyire elégedett manapság egészében véve az életével?" Nyilatkozniuk kellett a nemükről, életkorukról, iskolai végzettségükről és beosztásukról is. A kutatók a nemzeti és regionális munkanélküliségi adatokat is összegyűjtötték a vonatkozó időszakból.
"Mivel nagy, reprezentatív mintát használtunk, így kiderült, hogy a munkanélküliség széles körű gazdasági trendeket követ Németországban - mondta Galatzer-Levy. Hasonlóan a jelenlegi helyzethez, ezek az emberek önhibájukon kívül veszítették el a munkájukat, mert áldozatául estek a nagyobb piaci erőknek."
A kutatók négy csoportba osztották a résztvevőket elégedettségük mértéke alapján. A legtöbben (69 százalék) viszonylag elégedettnek érezték magukat az elbocsátásuk előtt. A munka elveszítése meglehetősen negatívan érintette őket, de egy évvel később már ugyanolyan jól érezték magukat, mint előtte. A második legnépesebb csoport (15 százalék) elégedettsége fokozatosan javult a munka elvesztése előtt, utána pedig négy év alatt egyenlítődött ki. A kutatásban részt vevők 13 százaléka nem volt túl elégedett az elbocsátása előtt, a nyomon követési időszak alatt pedig többé-kevésbé így is maradt. Mindössze 4 százalékuk tartozott abba a csoportba, akik már a munkanélkülivé válás előtti években egyre rosszabbul érezték magukat, és csak a munkahely elvesztése utáni harmadik évben kezdtek magukra találni. Közülük került ki a legkevesebb olyan, aki egy éven belül újra el tudott helyezkedni.
"Ugyanezen adatok korábbi elemzéséből kiderült, hogy senki sem tért vissza igazán a munkanélkülivé válás előtti elégedettségi szintre. Egy másik modell segítségével be tudtuk azonosítani a különféle mintákat, melyek jobban mutatják a munka elvesztésére adott eltérő válaszokat. A mi modellünk szerint ez nem egy egységes jelenség, mint ahogy azt korábban gondolták. Valójában a legtöbb ember megbirkózik ezzel az élethelyzettel, és kevéssé befolyásolja a közérzetüket hosszú távon" - mondta Galatzer-Levy.
Hasonló rugalmasságot tapasztaltak több stresszes esemény esetén is a pszichológusok, állította Geroge Bonanno társszerző, a Kolumbia Egyetem pszichológus professzora. " - Más traumatikus eseményeket is megnéztünk, mint például baleseti sérülés, szeretett személy elvesztése, terrortámadás, és mindig nagy arányban tapasztaltunk könnyű helyreállást. Ez az egyik első tanulmány, mely kimutatta, hogy a munkanélküliség esetén is ez a helyzet áll elő."
Az is világossá vált, hogy a széles körben elterjedt gazdasági minták erősen hatnak a közérzetre, de csak az elbocsátás előtt, munkanélküliség alatt nem. A regionális munkanélküliségi adatok jobban zavarják az embereket, mint a nemzetiek. "Ez arra utal, hogy az embereket sokkal jobban stresszeli a munkájuk elvesztése miatt érzett félelem, mint az, ha valóban kirúgják őket. Ha tömeges elbocsátások vannak környezetünkben, akkor hajlamosak vagyunk úgy érezni, mi leszünk a következők, melynek eredményeképpen a közérzetünk sokat romlik" - mondta Bonanno.
Az elemzés a Journal of Neuroscience, Psychology and Economics című folyóiratban jelent meg.
Forrás: Medipress
Kapcsolódó anyagok: Mitől szoronganak a magyar férfiak?
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
Gondolat
Az ember számára olykor fontosabb, hogy meg tudja élni érzelmeit, mint hogy azonnal csökkentse, vagy elviselhetőbbé tegye azokat. Ebben a folyamatban sok esetben egy film is segíthet. Kapitány-Fövény Máté pszichiáter, az „Ember a filmben” videók alkotója a filmek pszichológiájáról mesélt.
Egészségpolitika
Soós Adrianna, a Független Egészségügyi Szakszervezet (FESZ) elnöke szerint a most megvalósult béremelés túl későn történt, éves kihatása kevés, az idei év így reálkereset-csökkenést hozott a szakdolgozóknak. Interjúnkban beszélt a bérfeszültségekről, víziókról, a következő két év várakozásairól is.
Felfordult a világ – az alkalmazkodáshoz eszközök kellenek
A pénzügyi problémák is lehetnek a dementia korai jelei
1.
2.
3.
4.
5.
1.
Gondolat
Üdv nálunk! Van már, aki írja a fekete pontjaid? – Nyomasztás a közoktatásban2.
3.
4.
5.
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás