Párhuzamos történetek és érzelmes utazás
2012. OKTÓBER 13.
2012. OKTÓBER 13.
Szöveg nagyítása:
Földényi F. László esztéta, műfordító Nádas Péter Párhuzamos történetek című regényéről írt elemzését közölte a Neue Zürcher Zeitung szombaton abból az alkalomból, hogy az írója vasárnap tölti be hetvenedik életévét. A lap egy másik cikkben bemutatja Fejtő Ferenc Érzelmes történetek című 1936-os esszéregényének német nyelvű kiadását. A tekintélyes svájci világlapban közölt írásában Földényi egyrészről Honoré de Balzac Emberi színjátékával, másrészről a középkori elbeszélő irodalommal és Dante Isteni színjátékával állította párhuzamba Nádas Péter regényét. A középkori epika szerkezetére emlékeztet a mód, ahogy a regényben a szereplők a semmiből előtűnnek, és azután valahová eltűnnek, a legváratlanabb pillanatban uralkodó helyzetet foglalnak el a műben, majd ugyanolyan váratlanul ismét mellékszereplőkké válnak - írja Földényi. A Párhuzamos történetek szereplői azonban középkori előképeikkel ellentétben olyan alapossággal és részletességgel kidolgozottak, tetteik és gondolataik olyan logikával felvértezettek, hogy "abból a világon semmilyen realizmus nem hiányolhat semmit" - fogalmaz. Mégis - tette hozzá -, az egész mű logikája egészen másféle irányba mutat. Míg egyrészről a Párhuzamos történetek Balzac világában, "a mindannyiunk számára ismerős mindennapok világában" játszódik, a mű szerkezete mégis Dante logikája szerint épül fel - állapítja meg Földényi. Az esztéta a XIX. századi francia író műveivel közös vonást lát abban is, hogy - mint írja - a szereplőket felsorakoztatva az olvasónak az az érzése, hogy Balzac regényalakjaihoz hasonlóan róluk is mindent tud, s hogy külön regényt lehetne írni mindegyikükről. Ugyanakkor, akárcsak Dante Isteni színjátéka, Nádas regénye is mindent, ami valóságos, vagyis földi, a nem valóságos, nem földi, vagyis a metafizikus tükrében szemlél. A Párhuzamos történetek ezért az elmúlt száz év egyik legjelentősebb alkotása az európai irodalomban - írta Földényi F. László. https://www.nzz.ch/aktuell/feuilleton/literatur-und-kunst/peter-nadas-jahrhundertwerk-parallelgeschichten-1.17678257 A lap nyomtatott kiadásának nemzetközi változata bemutatja Fejtő Ferenc (Francois Fejtö) Érzelmes történetek című 1936-os esszéregényének német nyelvű kiadását. Úgy tűnik, minden ajtó és ablak tárva áll ebben a figyelemre méltóan könnyű lapírói prózában; rajtuk keresztül az ember egy fiatal férfi lelkébe láthat, aki 1934-ben a szó sok mindent magában foglaló értelmében utazásra indul az Osztrák-Magyar Monarchia maradványain keresztül - írta recenziójában Jörg Plath. A magyar diák, Fejtő a cikkíró megfogalmazása szerint nem egyszerűen Budapestről zágrábi rokonaihoz utazik. Egy "érzelmes utazást" kezd - írta a címre utalva -, amelynek során "feladja a világforradalomért való harcot a jelenért és az élvezetekért". "Mint +polgár és szocialista+ Fejtő a jövőt a múltba való visszatéréssel nyeri el" - fogalmaz az NZZ cikkírója. Fejtő emlékeiből és benyomásaiból szemléletes portrékat rajzol rokonairól, felidézi az első világháború előtti posztnacionalista magatartásformákat, ír a kereszténységre áttért zsidó rokonságának asszimilációjáról és a Horvátországban grasszáló nacionalizmusról - ismerteti az NZZ. Az Érzelmes történeteket Relle Ágnes fordította németre, és jelentette meg a berlini Matthes&Seitz kiadó gondozásában 2012-ben. 2012. október 13., szombat
Gondolat
Karl Friedrich Hieronymus von Münchhausen báró, német katonatiszt, akinek neve a nagyotmondással forrott össze, 295 éve, 1720. május 11-én született.
A paleontológiai leletek és a genetikai vizsgálatok egyértelműen azt mutatják, hogy az emberiség Afrikából származik. Nem kellene használnunk az ezt tagadó, elavult kifejezést.
Gondolat
A látásra vonatkozó igehelyek és értelmezésük, szimbolikus jelentőségük a Bibliában.
Gondolat
VIII. Henrik betegségei
Gondolat
Tiltakozó közleményekkel „szavaznak” sorra az egyetemek az alapítványi átalakítás, illetve annak intézési módja ellen. Professzorok, munkatársak, hallgatók, legutóbb az MTA doktorai adtak ki hivatalos állásfoglalást. Megkérdeztünk „kívülállókat”, Freund Tamást, az MTA elnökét, Tillmann József filozófus, esztéta, egyetemi tanárt, Fleck Zoltán jogász, szociológust, tanszékvezető egyetemi tanárt a kialakult helyzetről, a folyamatról, illetve Fábián Istvánt, a debreceni egyetem korábbi rektorát is. Többen a tudományos és kutatómunka, az egyetemi autonómia ellehetetlenülésétől félnek, veszélyes ugyanis, ha ezek a szellemi műhelyek politikai irányítás alá kerülnek. Az MTA elnöke kiemelte az egyetemi autonómia tiszteletben tartásának és a döntések előtti tisztázó vitáknak a fontosságát.
Átoltottságot növelő stratégiák
„Egy nagy író precízen leírja az agydaganatát a legelső tünettől a gyógyulásig, még a műtétet is” – Interjú Scherer Péterrel az Utazás a koponyám körül színházi előadásáról
1.
2.
3.
4.
5.
1.
Gondolat
Üdv nálunk! Van már, aki írja a fekete pontjaid? – Nyomasztás a közoktatásban2.
3.
4.
5.
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás