Milyen a jó adherencianövelő program?
2022. DECEMBER 27.
2022. DECEMBER 27.
Szöveg nagyítása:
A gyógyszerek csak akkor működnek, ha beveszik őket, ehhez pedig krónikus betegek esetén folyamatos adherencianövelő programokra van szükség, állapítja meg a BMJ Quality & Safety tanulmánya.
Az adherencia mértéke azt mutatja meg, hogy a beteg mennyire tartja be azokat a kezelési javaslatokat, amelyekben az orvossal megállapodtak, írja a BMJ Quality & Safety tanulmánya (Effectiveness of a medication adherence management intervention in a community pharmacy setting: a cluster randomised controlled trial) mellett megjelent szerkesztőségi közlemény (Learning from successes: designing medication adherence intervention research so that we can learn what works and why). A szerkesztők – bár hiányosságokat is felsorolnak – nagyon sikeresnek ítélik Andrea Torres-Robles és munkatársai tanulmányát. Mint hozzáteszik: nagyon sokat tanulhatunk a vizsgálatból arról, hogy mi és miért működik az adherencianövelő programokban.
A becslések szerint a krónikus betegek 30-50 százaléka nem adherens, ami adverz kimeneteket, megnövekedett hospitalizációt, romló mortalitást és elszálló költségeket okoz. Emellett az adherencianövelő programok rosszul tervezettek és alacsony hatásfokúak, és még azt sem tudjuk, hogy a valamennyire működő programok mely elemei hatásosak. Torres-Robles és munkatársai további rémisztő adatokat is sorolnak: a krónikus betegek 40 százaléka egy év elteltével már nem szedi a gyógyszerét, négy százalékuk sosem kezdi el szedni a számára rendelt medikációt, és aki szedi, annál folyamatosan romlik a dozírozási fegyelem. Az adherenciával kapcsolatos problémák különösen kifejezettek az iparilag fejlett országokra leginkább jellemző nem fertőző betegségek – a hipertenzió, az asztma és krónikus obstruktív tüdőbetegség (COPD) – esetén, amelyek prevalenciája ráadásul folyamatos növekedést mutat.
A spanyol szerzők ezért egy olyan adherencianövelő programot fejlesztettek ki, amelyben a betegekkel leginkább kapcsolatot tartó szakemberek, a közforgalmú gyógyszerellátásban dolgozó gyógyszerészek dolgozhatnak e három kórkép valamelyikében szenvedő felnőtt betegekkel. Az intervenciós program hatékonyságát – a medikációs adherencia növekedését és a klinikai kimenetek javulását – a szokásos gyógyszerészi ellátás hatékonyságával vetették össze.
A klaszteres, véletlen besorolásos, kontrollált vizsgálatot a spanyol közforgalmú gyógyszertárak hét százalékának bevonásával végezték (89 patika). A bevonás feltétele volt többek között, hogy a gyógyszertár rendelkezzen tanácsadásra alkalmas helyiséggel, és a patikusok elvégezzék az adherencianövelő program megtanulását biztosító tanfolyamot. A betegeket a részt vevő patikák verbuválták (n = 1038 beteg), és az intervenciós csoportba randomizált páciensek havonta egy, összesen hat személyes viziten vettek részt a patikában. A hat alkalom során komplex, viselkedésmódosító keretrendszert, motivációs interjúalapelveket és edukációs komponenseket alkalmazó, személyre szabott intervencióban részesültek, amelynek során a gyógyszerész felmérte az adherenciát, azonosította a nonadherencia típusát (szándékos, nem szándékos, kombinált) és az adherencia útjában álló akadályokat (például ismerethiány, a beteg téves hiedelmei, mellékhatástól való félelem), majd ezek alapján személyre szabott viselkedésmódosító stratégiákat javasolt a betegnek, és ezek eredményességét havonta ellenőrizte.
A COPD-s betegek esetén már három hónap, míg hipertenzió és asztma esetén öt hónap elteltével szignifikánsan jobb volt (p<0,05) az intervenciós csoport medikációs adherenciája és klinikai állapota, mint a kontrollcsoport adatai. (Összességében a kezdeti 40 százalék körüli értékhez képest az intervenciós csoportban 52 százalékkal, míg a kontrollcsoportban 22 százalékkal nőtt az adherens betegek aránya. Asztma esetén például hasonló kiindulási arány után az intervenciós csoportban 72 százalékra, míg a kontrollcsoportban csak 58 százalékra nőtt a kontrollált betegek aránya.) A kontrollcsoport adherenciája az utánkövetés hat hónapja alatt folyamatosan 70 százalék alatt maradt, míg az intervenciós csoporté folyamatosan növekedett, és a vizsgálat végére elérte a 90 százalékot. A szerzők kifejtik: a medikációs adherencia menedzselésében fontos a folyamatos utánkövetés, a rendszeres személyre szabott intervenció, amelynek addig kell tartania, amíg a kezelésre szükség van.
A szerkesztőségi közlemény kritikaként megjegyzi: a szerzők az intervenció hat hónapja után sajnos már nem folytattak utánkövetést, így nem tudjuk, hogy az eredmény fennmaradt-e, mindenesetre korábbi kutatásokból tudjuk: egyes krónikus betegek esetében folyamatos intervencióra van szükség az adherencia fenntartásához. Azt is további vizsgálatoknak kell kideríteniük, hogy mely tényezők javítják hatékonyabban az adherenciát, mivel e vizsgálat nem értékelte külön a viselkedésmódosító technikák, a személyes vizitek során kapott figyelem, illetve a gyógyszerészek személyes képességeinek, tudásának és motivációjának hatását.
Szemlézte:
Kazai Anita dr.
Eredeti közlemény:
és
A megfelelő kötszer kiválasztásának alapja és fő célja, hogy az gyors és optimális sebgyógyulást eredményezzen, csökkentse a fájdalmat, kontrollálja a seb bakteriális állapotát, védjen az infekció ellen, abszorbeálja a sebváladékot, a lehető legkevésbé zavarja a beteget és javítsa az életminőséget. Az alábbi cikkben a modern sebtisztítás, -fertőtlenítés és -kötözés metódusát és eszközeit ismertetjük.
PharmaPraxis
A baktériumfertőzés esetén alkalmazható készítmények széles tárháza áll a gyógyítók rendelkezésére. Egyes csoportjaik eltérő hatásmechanizmussal pusztítják el a kórokozókat. Jelen cikkben a baktériumok sejtfalszintézisére ható gyógyszerekkel ismerkedünk meg részletesebben.
PharmaPraxis
D-vitamin és kálcium pótlással kiegészített kezelés hatékonyan csökkenti a hyperandrogenizmus tüneteit, jótékonyan hat a menstruációs ciklus zavarait és eredményesen csökkenti testtömegindexet.
PharmaPraxis
A szakmai szervezet több ízben jelezte a mindenkori kormányzat és szaktárca felé, hogy a képzést meghaladta a kor gyógyszergyártási és gyógyszertári gyakorlata, és javasolták, hogy ehhez igazítva szervezzék át az oktatást, ám a döntéshozóknál egyelőre nem sikerült eredményt elérniük.
PharmaPraxis
A tudományos életet a gyógyszeriparra, az ott kivívott vezetői pozícióját pedig alkalmazott gyógyszerészi státuszra cserélte dr. Kádár Tibor gyógyszertárvezető gyógyszerész. Ma már egy kis budai patika vezetője és résztulajdonosa, de nem csak az adminisztrációval foglalkozik. A gyógyszertár törzsvásárlói gyakorta találkoznak vele a tára mögött.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
Egészségpolitika
Interjú Sinkó Eszterrel, a Semmelweis Egyetem Egészségügyi Menedzserképző Központ egészségügyi közgazdászával. Meglátása szerint az egészségügy jelenleg „betegelhárító üzemmódban” dolgozik, zajlik az összeomlása.
„Ez egy veszélyes irány” – az eLitMednek nyilatkozó szakértőkkel értékeltük a jelenlegi helyzetet, illetve a most elfogadott salátatörvény részleteit.
„Stroke-ovi”. A lakossági felvilágosítás új célközönsége: az óvodások
A kis dózisú komputertomográfiával történő tüdőrákszűrés hazai bevezetésének kérdései
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás