Középtávon kell változtatni a gyógyszerészképzésen
2015. FEBRUÁR 15.
2015. FEBRUÁR 15.
Szöveg nagyítása:
A változó társadalmi igényeknek megfelelő gyógyszerészi munka és a gyógyszeripar valamint a technika robbanásszerű fejlődése indokolttá teszik a hazai gyógyszerészképzés átalakítását is. A reformot elsietni nem kell, azonban az elkövetkező tíz évben a szakmának ki kell alakítania álláspontját a képzés megújítását illetően – mondta a PharmaPraxisnak dr. Marosi Attila, a Magyar Gyógyszerésztudományi Társaság Ifjúsági Bizottságának (MGYT IB) elnöke.
Míg korábban az orvosegyetemek gyógyszerész karára a gyógyszerészcsaládokból származó hallgatók mellett a legtöbben azok közül kerültek be, akik a jóval magasabb pontszámok miatt „lecsúsztak” az orvosképzésről, ez a menekülési pálya ma már egyre kevésbé jellemző. Nincs drasztikus különbség a felvételi pontszámokban, emellett Marosi Attila úgy tapasztalja, egyre céltudatosabban választják a gyógyszerészképzést a hallgatók. Közülük sokan még mindig azért jelentkeznek ide, mert tovább szeretnék vinni a családi patikát, de mind többen vannak jelen olyanok is, akiknél nincs gyógyszerész a felmenők között. A képzési idő alatti nem túl jelentős lemorzsolódás sokkal inkább tanulmányi okokra vezethető vissza, semmint a tanulóévek alatti kiábrándulásra, vagy csalódottságra. Megfigyelhető viszont, hogy a gyógyszerészcsaládból érkezők itt látják meg, hogy szép lehetőségek vannak a gyógyszerkutatásban vagy a klinikai gyógyszerészetben is, és váltanak, vagy kitérőt tesznek, mielőtt átvennék a vállalkozást. Ez utóbbi esetben egyébként is érdemes szakgyógyszerészi képzettséget szerezni, bár ez egyelőre még nem követelmény, viszont az öt éves szakmai gyakorlat feltétele a személyi jogos gyógyszerészi cím megszerzésének.
forrás: MGYT IB országos, reprezentatív felmérés
Megfizetik a fiatalokat
A frissen végzett gyógyszerészek több területen is el tudnak helyezkedni, viszonylag könnyen találnak munkát. A kezdő fizetések beosztott gyógyszerészként is jónak tekinthetők, a 250 ezer forintos bruttó fizetés sem elképzelhetetlen, ez azonban attól is nagymértékben függ, hol van a patika. Budapesten és az agglomerációban nagyobb a verseny a pozíciókért, de vidéken – különösen ahol nincs a térségben gyógyszerész képzőhely – a fizetés mellett béren kívüli juttatásokat, akár lakhatási lehetőséget is kaphat a fiatal gyógyszerész – folytatja az IB elnöke, hozzátéve, hogy a kezdő bér a gyógyszeriparban sem magasabb, viszont jobbak a lehetőségek a karrierépítésre, és jóval nagyobb lehet a bérnövekedés üteme és mértéke. A legjobb kezdő fizetést az orvos- és patikalátogató állásokban kínálják, itt egy picivel nehezebb is elhelyezkedni, ahogyan a kutatási és fejlesztési területekre sem könnyű bekerülni.
Mostohább helyzetben vannak azok, akik a hatósági, klinikai területeken helyezkednének el, a közfinanszírozott szektort a klinikai területen dolgozó szakgyógyszerész-jelöltek számára kiírt Than Károly ösztöndíjjal igyekszik vonzóbbá tenni az állam, az idei pályázat benyújtásának határideje február 26-án zárul. A viszonylag jó bérek mellett a gyógyszerészet minden területén szívesen fogadják a fiatalokat, talán ez az oka annak is, hogy a migráció jelentősen kisebb mértékű, mint más egészségügyben dolgozó csoportoknál. Bár az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal (EEKH) statisztikái azt mutatják, hogy a hatósági bizonyítványt kikérők száma évről évre emelkedik a gyógyszerészek körében is, és leginkább a 25-34 év közöttiek terveznek külföldi munkavállalást, de tömeges elvándorlásról esetükben nem beszélhetünk – foglalja össze Marosi Attila.
forrás: MGYT IB országos, reprezentatív felmérés
A szakma változik, a képzés még nem A legutóbbi átfogó gyógyszerészi képzésreform, azaz az ötéves képzés bevezetése a nyolcvanas évek végén történt, a MGYT IB tavaly publikált felmérése viszont arra utal, hogy a gyógyszerészek többsége újfent szükségesnek tartaná az átalakítást. Bár Marosi Attila véleménye az, hogy jelenleg még jól felkészítik a hallgatókat az egyetemen, de a gyógyszerészet dinamikus fejlődését követnie kell az oktatásnak is, ezért középtávon, mintegy tíz éven belül itt is változtatni kell. Betegorientált, a megelőzésre fókuszáló gyógyszerészekre lesz szükség a patikákban, legalábbis erre utalnak a közforgalmú gyógyszerellátás nemzetközi trendjei. Jellemző a gyógyszerészi gondozás térnyerése, változnak a betegek elvárásai is, kisebb problémákkal már nem is a háziorvoshoz, hanem a patikushoz fordulnak, egyre nagyobb az igény az OTC gyógyszerekkel kapcsolatos tanácsadásra. A tavalyi felmérésből kiderült, a hazai gyógyszerészek is ezeket a betegorientált kompetenciákat szeretnék erősíteni, ezért új, vagy önállóvá váló tantárgyak beépítését szorgalmazzák a képzésbe. Ezek között szerepelt a gyógyszerészi gondozás, a dietetika, a kommunikáció, és a vállalkozás vitelét segítő pénzügyi, számviteli és jogi ismeretek kiemelt oktatása. Bár a gyógyszerészhallgatók nagy része a tára mögé készül, ugyanakkor Marosi Attila arra is figyelmeztet, az oktatás átalakításakor ügyelni kell arra, hogy ne kerüljenek versenyhátrányba a más szakterületre készülők, akiknek ismerniük kell a legmodernebb műszeres technikákat, nano- és biotechnológiai eljárásokat, vagy éppen anatómiai, klinikai monitoring, vagy minőségbiztosítási ismeretekkel kell rendelkezniük. Reform tehát kell, a hogyanokban azonban vannak véleménykülönbségek. Míg egyesek a képzés hosszát növelnék fél-egy évvel, vagy egyes jelenlegi tárgyakat száműzve teremtenének helyet a képzésben az új ismereteknek, mások inkább megteremtenék a szakosodás lehetőségét. Közéjük tartozik Marosi Attila is, akinek személyes véleménye az, hogy a gyógyszerészképzés osztatlan jellegét meg kell őrizni, azonban ezen belül a kötelezően és szabadon választott tárgyak jobb strukturálása, vagy bizonyos tárgyak alap és emelt szintű oktatása lehetne a megoldás. Sok szakmai konzultációra és együttgondolkodásra lenne szükség ahhoz, hogy egy megfelelően kimunkált új gyógyszerészképzés alakulhasson ki, amely a jövőben is képes lesz a szakmai, az egyéni és a társadalmi igényeknek is megfelelő képzettséget biztosítani. Ha egyezség van, siker lehet Sürgetőbb a változás a szakmai gyakorlatok terén, de erről már folynak is egyeztetések, amelyeket a MGYT oktatási szakosztálya koordinál a négy gyógyszerészkar dékánjainak részvételével. Az IB elnöke a tavaly megjelent felmérés adataira hivatkozva összegzi, hogy válaszadóik fele vélte úgy, hogy a hallgatók egyáltalán nem töltenek elegendő időt a gyógyszeriparban szakmai gyakorlaton, és hasonlóan alulreprezentáltnak tartják a gyakorlati képzést a klinikai, kórházi területen is. Arra a kérdésre, hogy a következő tíz évben lát-e esélyt a curriculum megújítására, Marosi Attila úgy reagált, hogy a MGYT szívügyének tekinti az oktatás fejlesztését, és a Magyar Gyógyszerészi Kamara is megfogalmazott már ajánlásokat a gyógyszerészi képzés átalakításával kapcsolatban. Ha a szakma ki tud egyezni az átalakítás irányában, jók a kilátások arra, hogy a fiatalok a jövőben is a nemzetközi elvárásoknak megfelelő, korszerű oktatásban részesüljenek az egyetemen. eLitMed.hu, Tarcza Orsolya 2015-02-16
A megfelelő kötszer kiválasztásának alapja és fő célja, hogy az gyors és optimális sebgyógyulást eredményezzen, csökkentse a fájdalmat, kontrollálja a seb bakteriális állapotát, védjen az infekció ellen, abszorbeálja a sebváladékot, a lehető legkevésbé zavarja a beteget és javítsa az életminőséget. Az alábbi cikkben a modern sebtisztítás, -fertőtlenítés és -kötözés metódusát és eszközeit ismertetjük.
PharmaPraxis
A baktériumfertőzés esetén alkalmazható készítmények széles tárháza áll a gyógyítók rendelkezésére. Egyes csoportjaik eltérő hatásmechanizmussal pusztítják el a kórokozókat. Jelen cikkben a baktériumok sejtfalszintézisére ható gyógyszerekkel ismerkedünk meg részletesebben.
PharmaPraxis
D-vitamin és kálcium pótlással kiegészített kezelés hatékonyan csökkenti a hyperandrogenizmus tüneteit, jótékonyan hat a menstruációs ciklus zavarait és eredményesen csökkenti testtömegindexet.
PharmaPraxis
A szakmai szervezet több ízben jelezte a mindenkori kormányzat és szaktárca felé, hogy a képzést meghaladta a kor gyógyszergyártási és gyógyszertári gyakorlata, és javasolták, hogy ehhez igazítva szervezzék át az oktatást, ám a döntéshozóknál egyelőre nem sikerült eredményt elérniük.
PharmaPraxis
A tudományos életet a gyógyszeriparra, az ott kivívott vezetői pozícióját pedig alkalmazott gyógyszerészi státuszra cserélte dr. Kádár Tibor gyógyszertárvezető gyógyszerész. Ma már egy kis budai patika vezetője és résztulajdonosa, de nem csak az adminisztrációval foglalkozik. A gyógyszertár törzsvásárlói gyakorta találkoznak vele a tára mögött.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
Egészségpolitika
Interjú Sinkó Eszterrel, a Semmelweis Egyetem Egészségügyi Menedzserképző Központ egészségügyi közgazdászával. Meglátása szerint az egészségügy jelenleg „betegelhárító üzemmódban” dolgozik, zajlik az összeomlása.
Hírvilág
Kónya Ilona klinikai szakpszichológus a daganatos megbetegedések, köztük az emlődaganat kialakulásának lélektani vonatkozásait, pszichológiai hatásait és az onkopszichológiai tudományág feladatait vizsgálja.
Stroke-betegek táplálásterápiája – nemzetközi irányelvek alapján összefoglaló referátum
Egészségügyi szakmai irányelv az akut ischaemiás stroke diagnosztikájáról és kezeléséről 2
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás