A gyógyszerészi intervenció hatása Alzheimer-betegek körében
2022. OKTÓBER 24.
2022. OKTÓBER 24.
Szöveg nagyítása:
A dementia – és annak leggyakoribb fajtája, az Alzheimer-kór – az egyik legnagyobb közegészségügyi kihívás napjainkban. A demens betegek körében gyakoribbak a gyógyszerfogyasztással kapcsolatos problémák (drug related problem, DRP): 65–93%-uk legalább egy DRP-vel (például nem megfelelő, illetve hatékonytalan gyógyszer szedése, nonadherencia) küzd. Mindazonáltal, jelen tanulmány az első, ami megvizsgálta, javulnak-e az Alzheimer-kóros betegek gyógyszerfogyasztással kapcsolatos problémái gyógyszerész által vezetett gyógyszerterápiás menedzsmentprogram (medication therapy management, MTM) révén. A szerzők Brazília egy közellátásban működő geriátriai ambulanciáján végeztek prospektív, nem kontrollos és nem randomizált, intervenciós vizsgálatot, amiben az MTM előtti és utáni betegadatokat hasonlították össze. Olyan betegeket vontak be, akik klinikai protokoll szerint megállapított Alzheimer-kór diagnózissal bírtak, és már legalább egy éve kezelték őket az ambulancián. Az utánkövetés hosszát hat hónapban állapították meg, mert az antikolinészteráz-kezelés hatékonyságának értékelését a klinikai protokoll szerint egyébként is hat hónaponként kell elvégezni. Az MTM három lépésből állt: 1. a beteg medikációs szükségletének, DRP-státuszának és terápiával kapcsolatos tapasztalatainak felmérése; 2. gondozási terv készítése (DRP-k megoldása, terápiás célok átbeszélése); és 3. a gondozási terv és végrehajtásának értékelése (klinikai kimenetek értékelése, a terápiával kapcsolatos új tapasztalatok felmérése). Az intervenciókat és a betegek, gondozók, rokonok utánkövetését hat hónapig végezték, az ambulancián és a betegek otthonában. Az első vizit és az első utánkövetési alkalom másfél órás volt, a további találkozások gyakoriságát és hosszát a beteg állapota és gyógyszerelési szükségletei határozták meg (a gyakoriság heti kettő és kéthetente egy között váltakozott). Az intervenciók gyógyszeres, illetve edukációs típusúak voltak (ez utóbbi a beteg, a gondozó és az egészségügyi szakemberek edukációját is jelenthette), továbbá a gyógyszerész labor- és egyéb vizsgálatokat is rendelhetett, vagy további egészségügyi szolgáltatóhoz is beutalhatta a betegeket. A vizsgálat célja az volt, hogy megállapítsák: milyen hatékony volt az MTM a DRP-k megoldásában és a fizikai-biokémiai paraméterek javításában. A vizsgálatot 55 beteg csinálta végig, túlnyomórészt 62 és 93 év közötti nőbetegek, alacsony iskolai végzettséggel. A betegeknél átlagosan 3 DRP-t lehetett azonosítani, és betegenként átlagosan 5 intervencióra volt szükség (2:1 arányban gyógyszeres, illetve edukációs intervenciók). A leggyakoribb intervenciók a következők voltak: dózisigazítás, a beteg további egészségügyi szolgáltatóhoz való utalása, otthoni vércukor- és vérnyomásmérés, nem szükséges gyógyszerelés leállítása. Gyakran volt szükség további vérnyomás- vagy vérlipidszint-csökkentő szer rendelésére is. A gyógyszerészi intervenció révén sikerült az azonosított DRP-k 70%-át megoldani. Az 55 betegből kezdetben 36 nonadherens volt, a vizsgálat végére a 36-ból 30 beteg adherenssé vált. A vizsgálat kezdetén elvégzett kognitív tesztek szerint 3 betegnek normális volt a kognitív állapota, de ezek a betegek is bennmaradhattak a vizsgálatban, mert az volt a feltételezés, hogy a betegek lehetséges DRP-jei hamis diagnózishoz vezethettek, így a DRP-k megoldása után lesz majd érdemes felülvizsgálni diagnózisukat. Négy beteg esetében – akiknél az antidepresszáns terápia hibáit javították ki – a vizsgálat végére olyan mértékben javult a kognitív funkció, hogy kikerültek az Alzheimer-kór diagnózisából (a depresszió az Alzheimer-kórosoknál gyakori komorbiditás, de a dementia prodromális tünete is lehet; a nem vagy rosszul kezelt depresszió kognitív deficitet okozhat). Két beteg kognitív diszfunkciója a vizsgálat végére súlyosból közepesen súlyosra javult. Mint a szerzők kifejtik, a kognitív funkció javulása az egyéb komorbiditások (hypertonia, diabetes, dysphagia stb.) kezelésének a következménye is lehet. 13 betegnél azonban, az Alzheimer-kór progresszív jellegével egyezően, a vizsgálat végén kognitív funkcióromlást mértek. Összességében a szerzők megállapítják: a gyógyszerész által vezetett gyógyszerterápiás menedzsmentprogram sikeresen megoldotta az Alzheimer-kóros betegek gyógyszerfogyasztással kapcsolatos problémáinak 70%-át, javította a betegek vérnyomás-, glükóz-, összkoleszterin- és trigliceridértékeit, valamint javította a betegek terápiával kapcsolatos tapasztalatait és terápiás adherenciáját. Szemlézte: Kazai Anita dr. Eredeti közlemény: Forgerini, M., Lucchetta, R. C., Oliveira, F. M., Herdeiro, M. T., Capela, M. V., & Mastroianni, P. D. C. (2022). Impact of pharmacist intervention in patients with Alzheimer's disease. Brazilian Journal of Pharmaceutical Sciences, 58.
A megfelelő kötszer kiválasztásának alapja és fő célja, hogy az gyors és optimális sebgyógyulást eredményezzen, csökkentse a fájdalmat, kontrollálja a seb bakteriális állapotát, védjen az infekció ellen, abszorbeálja a sebváladékot, a lehető legkevésbé zavarja a beteget és javítsa az életminőséget. Az alábbi cikkben a modern sebtisztítás, -fertőtlenítés és -kötözés metódusát és eszközeit ismertetjük.
PharmaPraxis
A baktériumfertőzés esetén alkalmazható készítmények széles tárháza áll a gyógyítók rendelkezésére. Egyes csoportjaik eltérő hatásmechanizmussal pusztítják el a kórokozókat. Jelen cikkben a baktériumok sejtfalszintézisére ható gyógyszerekkel ismerkedünk meg részletesebben.
PharmaPraxis
D-vitamin és kálcium pótlással kiegészített kezelés hatékonyan csökkenti a hyperandrogenizmus tüneteit, jótékonyan hat a menstruációs ciklus zavarait és eredményesen csökkenti testtömegindexet.
PharmaPraxis
A szakmai szervezet több ízben jelezte a mindenkori kormányzat és szaktárca felé, hogy a képzést meghaladta a kor gyógyszergyártási és gyógyszertári gyakorlata, és javasolták, hogy ehhez igazítva szervezzék át az oktatást, ám a döntéshozóknál egyelőre nem sikerült eredményt elérniük.
PharmaPraxis
A tudományos életet a gyógyszeriparra, az ott kivívott vezetői pozícióját pedig alkalmazott gyógyszerészi státuszra cserélte dr. Kádár Tibor gyógyszertárvezető gyógyszerész. Ma már egy kis budai patika vezetője és résztulajdonosa, de nem csak az adminisztrációval foglalkozik. A gyógyszertár törzsvásárlói gyakorta találkoznak vele a tára mögött.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
Egészségpolitika
Interjú Sinkó Eszterrel, a Semmelweis Egyetem Egészségügyi Menedzserképző Központ egészségügyi közgazdászával. Meglátása szerint az egészségügy jelenleg „betegelhárító üzemmódban” dolgozik, zajlik az összeomlása.
Hírvilág
Kónya Ilona klinikai szakpszichológus a daganatos megbetegedések, köztük az emlődaganat kialakulásának lélektani vonatkozásait, pszichológiai hatásait és az onkopszichológiai tudományág feladatait vizsgálja.
Kutatási trendek a gyógyszerészi kommunikációban
A gyógyszerészi gondozáson túli feladatok - szemlézés
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás