Mit tanulhatnak a világ országai Olaszországtól a COVID-19 pandémia kapcsán
2020. ÁPRILIS 15.
2020. ÁPRILIS 15.
Szöveg nagyítása:
A 2020. április 1-i jelentések alapján Olaszországot a járvány különösen súlyosan érintette, 110 574 igazolt fertőzéssel és 13 155 halálesettel. Kínán kívül kétségtelenül ebben az országban okozott legsúlyosabb csapást a koronavírus betegség (COVID-19), így ezért kell külön magyarázatot keresni arra, hogy miért volt magas a halálozás aránya, és ezt a jövőben hogyan lehet elkerülni. Egyes tényezők nem változtathatók (pl. a népesség életkor szerinti megoszlása), más tényezőkre viszont a védekezés érdekében erőteljes hatást lehet gyakorolni. Olaszország Európa leginkább elöregedett országa, és az egész világon a második helyen áll Japán mögött. A fertőzésben meghaltak medián életkora 80 év volt, és 67 év volt azok esetében, akik életmentő intenzív kezelésre szorultak. Mivel a krónikus betegségek jelentősen hatnak a kórfolyamatra, figyelembe kell venni, hogy Olaszországban magas a dohányzók aránya, következésképpen sokan szenvednek COPD-ben és ischemiás szívbetegségben. Ebből következik, hogy az intenzív ágyak számának tervezésénél minden országnak számolnia kell a népesség korösszetételével és a krónikus betegségek prevalenciájával. Ilyen módon esetleg az USA-ban is elérhető a betegségteher csökkentése, gondolva a kórházak felvételi körzetének demográfiai sajátosságaira. Alaszkában pl. a lakosság 9,5%-a idősebb 65 évesnél, Floridában viszont 19,1%, amely még így is alacsonyabb Olaszország 23,1%-os átlagértékénél. A második tényező Olaszországban a betegségteher fokozódása, mivel egyes területek különösen fertőzöttnek bizonyultak. Egy kisvárosban az első eset igazolásánál (február 3. hete) teljes lakosságot (n=3300) leszűrték és 3%-os fertőzöttséget állapítottak meg, majd eredményes felszámolták a COVID-19-et. Bergamo-ban viszont a masszív fertőzöttség kialakulásának egyik fő oka a február 19-én lejátszott Atalanta – Valencia Bajnokok Ligája labdarúgó mérkőzés lehetett, amelyen a város lakosságának 1/3-a vett részt, majd a következő napokban sem vezettek be járványellenes intézkedéseket. Harmadik tényezőként a kórházi kapacitásokat kell figyelembe venni, és a kórházi menedzsmentek reagálását. Az olasz állami egészségügyi rendszer 5090 általános intenzív ággyal rendelkezik (8,4 ágy/100.000 fő) és külön 2601 kardiológiai intenzív ággyal (4,3 ágy/100.000 fő). Az USA-ban az összes intenzív ágyak aránya 36/100.000 fő. Miután az új vírus-betegséggel senkinek nem volt tapasztalata, egyes betegek kórházi beutalása is zavart kelthetett. Influenza szezonban az olasz kórházak közel teljes ágykihasználtsággal (87%) üzemelnek. Az első COVID-19 eseteket viszonylag enyhe tünetekkel kórházba utalták, majd amikor a súlyosabbak is megjelentek, már foglaltak voltak a kórházi ágyak, tartalékok pedig nem álltak rendelkezésre. Zsúfoltság lépett fel, és a kórházi személyzet is megfertőződött. Egy március 30.-i jelentés szerint 8920 volt az érintett dolgozók száma, ami humán erőforrás oldalról tovább szűkítette a kapacitásokat. Lombardiában így szükségszerűen nozokomiális fertőzéssé alakult a járvány, amely az egészségügyi személyzet 9%-át érintette. Miután az olasz közigazgatás decentralizált elven működik, az első eset észlelése (február 21.) után 3 nap telt el az érintett települések központi kormányzati lezárásáig. A fentiekből az a tanulság, hogy 1) a COVID-19 fertőzésre gyanús eseteket csak indokolt esetben kell kórházba utalni, 2) a kórházakban szigorú higiénés szabályokat kell bevezetni, és 3) a leggyorsabban kell cselekedni, ha maga az egészségügyi személyzet kerülne veszélybe. További tényezőket is figyelembe kell venni, mivel Olaszországban három régió, Lombardia, Emilia-Romagna és Veneto viselte a legnagyobb terhet, sorban az esetek 46, 13, és 9%-ával. A régiókon belül Bergamo, Brescia, Milánó és Cremona városok vonzáskörzetei tették ki az ország teljes esetszámának 33%-át. A halálozásokban világszerte jellemző a szezonalitás, télen 25%-kal magasabb, mint nyáron, különösen az elöregedett és erősen dohányzó országokban. A többlet halálozás oka jellemzően a légúti fertőzés, és a SARS-CoV-2 vírus is ezt okozza. Ugyanakkor a jelenlegi COVID-19 járvány előtti 3 hónapban a szokásosnál kevesebb haláleset történt, tehát mintegy feltorlódott a potenciális időskorú áldozatok száma. Miután azt is nehéz megjósolni, hogy célzottan melyik kórházat éri nagyobb terhelés, úgy tűnik, hogy gép-műszer tartalékból (elsősorban respirátorból) célszerű egy akár regionálisan központosított készenléti raktár fenntartása. Minden járvány esetében nehézséget jelent, ha nincsenek megbízható adatok az incidencia és a prevalencia alakulásáról. Így a karantén intézkedések ütemezése esetlegessé válhat, sőt a szigorítás és enyhítés sem szabályozható. Egyes országok (pl. Tajvan és Dél-Korea) a kontaktok korai felderítésével és széles körű teszteléssel sikereket értek el. Olaszország egyik eljárást sem alkalmazta. Teljesen ismeretlen az is, hogy a korlátozások milyen társadalomlélektani hatást gyakorolhatnak. Végezetül, azt a kérdést sem lehet megkerülni, hogy milyen mértékben felelős a SARS-CoV-2 vírus a bekövetkezett halálesetekért. A járvány áldozatai jellemzően súlyos krónikus betegségekben szenvedtek. Ez viszont előtérbe helyezi a túlélők esetében a várható életévek számának és minőségének mérlegelését is. Ilyen számításokkal közelebb lehet kerülni a relatív betegség-teher értelmezéséhez, ami azt is lehetővé teszi, hogy a túlterhelt egészségügyi ellátó rendszerben kedvezőbb legyen az erőforrások allokációja. Szemlézte: Balázs Péter dr. Eredeti közlemény: Boccia S., Ricciardi W., Ioannidis J. P. A.: What Other Countries Can Learn From Italy. During the COVID-19 Pandemic. JAMA online, 2020. ápr. 7.
Járványügy
A Covid-19-ről szóló beszámolók a betegség súlyosságától függően, tünetileg leggyakrabban a lázat, a fáradtságot, a száraz köhögést, az izomfájdalmat és a légszomjat említik. Ugyanakkor a szerzők tudomása szerint eddig csak egy tanulmány foglalkozott Covid-19 fertőzötteknél a szag- vagy ízérzékelésben bekövetkezett változásokkal, és 34%-os prevalenciát állapítottak meg a kórházban kezeltek körében. Viszont a tanulmány nem közölt adatot a megváltozott érzékelés idejéről és a többi tünethez való viszonyáról.
A SARS-CoV-2 vírus fertőzés kapcsán még nem ismerjük pontosan a szervezet antitest válaszát, illetve az antitestek kimutatásának klinikai értékét sem tudjuk még felmérni.
Az egyes jelentések és tudományos publikációk a SARS CoV-2 vírussal fertőzött betegek tünetei között leggyakrabban a lázat, a fáradtságot, a száraz köhögést, az izomfájdalmat és a légszomjat említik. Ugyanakkor enyhe tüneteket mutató betegek gyakran számoltak be a szag- vagy ízérzékelésben bekövetkezett változásokról, mint a megbetegedés általuk tapasztalt első jeléről.
Járványügy
A szerzők szerkesztőségi levél formájában hívják fel a figyelmet arra, hogy a 2019 decembere óta világjárvánnyá lett coronavírus betegség 2019 (COVID-19) okozója, az új coronavirus (SARS-CoV-2) az ismert légzőszervi panaszok mellett gasztrointesztinális tüneteket is okozhat. Enyhe tünetekről van szó: émelygés, hányinger, nem súlyos hasmenés, melyeknek összefüggését a járvánnyal gyakran nem ismerik fel, jóllehet egyértelműen kimutatható a SARS-CoV-jelenléte a tápcsatornából vett biopsziás anyagban éppúgy, mint a székletben. Az emésztőszervi tünetek megelőzhetik a légúti tüneteket. A kezdeti tünetek felismerése nagy jelentőségű, mert lehetővé teszi a fertőzés korai diagnózisát és a beteg izolálását, még a léguti tünetek megjelenése előtt. Jelenleg nem tisztázott fontos szempont a fertőzőképesség megállapítása a gasztrointesztinális COVID-19 eseteiben.
Avagy mikor hagyhatja el a beteg a kórházat és mikor érhet véget az otthoni karantén? Az Európai Betegségmegelőzési és Ellenőrzési központ (ECDC) az EU/EGT-tagállamok felkérésére készített útmutatása azokra a szempontokra tesz ajánlásokat, amelyek alapján az igazoltan COVID-19-fertőzött beteg biztonságosan (azaz fertőzésveszély nélkül) kibocsátható a kórházból, vagy megszüntethető otthoni izolációja.
Helyünk a világban
2021-ben az európai lakosság kétharmada keringési zavarokban, rákbetegségben vagy koronavírus által hunyt el. Ez utóbbiban Magyarország az éllovasok között állt.
Klinikum
Mint arra a Covid-19-járvány is felhívta a figyelmet, az egyének immunválasza jelentősen különbözik. Ismert, hogy az életkor, a nem és a genetika nagyban befolyásolja a fertőzésre adott immunválaszt.
Járványügy
A tudomány megreformálására szólít fel a Covid-19-pandémia kezelésének abszurd vonásait összefoglalva a Journal of Evaluation in Clinical Practice cikke. Kemény kijelentéssel kezdik „Mit tanított nekünk valójában a Covid-19 a tudományról, a bizonyítékokról és a társadalomról?”
Ember és környezet
A biodiverzitás és az emberi egészség kapcsolata lenyűgözően sokrétű. A különböző aspektusok egy része szélesebb körben ismert, vannak azonban olyanok, amelyekről alig esik szó.
Mire jó az agy–számítógép metafora?
I. szekció - A pandémia és a veszélyhelyzeti működés hatása az egészségügyi ellátásban I.
1.
2.
3.
4.
5.
1.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet2.
3.
4.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében5.
Helyünk a világban
Alacsony ellenállóképesség jellemzi a magyar egészségügyet egy nemzetközi felmérés szerint
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás