Mégis működnek a népegészségügyi programok?
2011. DECEMBER 16.
2011. DECEMBER 16.
Szöveg nagyítása:
Nem egy tényezőre fókuszál, hanem társadalmi és gazdasági összefüggésekbe helyezi az egészséget az Európai Lakossági Egészségfelmérés (Elef) című kutatás, amelynek adatfelvételét 2009-ben végezte el a Központi Statisztikai Hivatal (KSH). Ennek eredményeit mára összesítették és elérhetővé tették egy most megjelent, vaskos kötet első számában. A kutatók egy budapesti műhelykonferencián számoltak be arról, mennyire változtak a mutatók a 2001-ben és 2003-ban végzett egészségfelmérés óta. Így kiderült az is, hogy nőtt a preventív szűrővizsgálatokon való részvételi hajlandóság, ugyanakkor a szakemberek arra is felhívták a figyelmet, hogy az Egészségfelmérés adatai nem harmonizálnak az egyéb kutatások statisztikáival, így alábecsüli például a fiatal drogfogyasztók és az alkoholisták számát.
Nem panaszkodunk, mégis rosszabbak a mortalitási adataink, mint azoknak a nemzeteknek a tagjai, akik nagyon rossznak ítélik saját egészségi állapotukat – mondta Kovács Katalin, a KSH Népességtudományi Kutatóintézetének főmunkatársa. Így a spanyolok, görögök, vagy a németek „halálra panaszkodják magukat”, amikor vélt egészségi állapotukról kérdezik őket, ellenben országaik halálozási statisztikái egyáltalán nem ezt támasztják alá.
Alig van különbség a saját egészségi állapotra vonatkozó kérdésekre adott válaszokban a férfiak és nők közötti összehasonlításban. Az eltérések azonban kiugróak, ha társadalmi státusz és vagy a foglalkoztatottság szempontjából elemzik az adatokat. Míg a szellemi foglalkozásúak saját bevallásuk szerint jobb egészségi állapotban vannak, addig a fizikai dolgozók rosszabbnak ítélik azt. Eltérő módon tették fel a kérdéseket a korábbi felmérésekhez képest, így arra is választ kaptak a kutatók, hogy a munkaerőpiacról átmenetileg távollévők – így például a GYES-es kismamák – jobb egészségnek örvendenek, mint azok, akik tartósan szorulnak ki a munka világából. A legrosszabb jövedelmi csoportba tartozók egészségügyi állapota tűnik a legrosszabbnak, ők folyamatosan leszakadóban vannak.
Javuló kardiovaszkuláris mortalitási adatok
A haláloki struktúra a rendszerváltást követően változott meg hazánkban – kezdte előadását Józan Péter professzor, a Magyar Tudományos Akadémia Demográfiai Bizottságának elnöke, aki hazai, epidemiológiai korszakváltásról beszélt. Míg a nyolcvanas évek végéig a lakosság körében még fiatalabb korban jelentkeztek a krónikus nem fertőző betegségek, mint a fejlett országokban, addig a kilencvenes években gyorsan zárkóztunk fel a többiekhez. A Kelet-közép európai országokban a várható élettartam növekedésének üteme ekkor sokkal gyorsabb volt, mint a nyugati államokban.
1. ábra
Mára eltűnt a különbség a többi európai ország és hazánk között a vezető halálokok tekintetében, első helyen áll a szívkoszorúér betegség, amelynek következtében honfitársaink 41 százaléka veszíti életét, őket követik 32 százalékkal az agyérbetegségből eredően elhalálozók. A halálokok gyakoriságát tekintve azonban akár 100 százalékos eltérés is lehet a mortalitási adatokban, így például az isémiás szívbetegségek vagy az öngyilkosságok területén.
Hazánkban a szívkoszorúér halálozások abszolút száma nőtt a társadalom elöregedése miatt, ellenben annak gyakorisága csökkent – összegezte a professzor, s hozzátette, a miocardiális infarktusban elhunytak száma 1993-ban relevánsan csökkent, de a celebrovascularis okokra visszavezethető halálozás is kevesebb volt, 20 ezer helyett 14 ezer évente.
Az egészségügyi ellátás hatékonyságának javulása figyelhető meg a számok tükrében, hiszen míg 1993-ban minden negyedik haláleset lett volna elkerülhető orvosi beavatkozással, addig 2009-re ez az arányszám 19,2 százalékra csökkent. Míg a születéskor várható élettartam növekedése általános jelenség a fejlett országokban, így Magyarországon is, azonban ez nem hozta magával a rokkantságok számának csökkenését.
Egészségmegőrzők
A kor előrehaladtával egyre jobb az egészségtudatosság, míg a kismamáké a legkiemelkedőbb – foglalta össze az Egészségfelmérés egészségmagatartás-típusokra vonatkozó részét Gárdos Éva, a KSH főmunkatársa, amelyből az is kiderült, hogy a nők tudatosabban figyelnek egészségükre, mint a férfiak. Szignifikáns a kapcsolat a kor szerinti összehasonlításnál, 65 év felett kevesebben dohányoznak, és több zöldséget és gyümölcsöt fogyasztanak, mint a fiatalabbak. Lényegesen magasabb az egészségtudatosak arány a felsőfokú végzettségűek között. Különbségek mutatkoznak azonban az ország régióiban: míg a közép-dunántúliak 36 százaléka nem dohányzik, nem fogyaszt alkoholt, és első sorban betegségmegelőzés miatt keresi fel háziorvosát, addig ez az arány a Dél-alföldön mindössze 27 százalék.
2. ábra
Kövérebbek vagyunk, mint hisszük
A nők 61, míg a férfiak 63 százaléka túlsúlyos, vagyis BMI-je 25 feletti, ezzel elsők vagyunk az EU-s országok között – derült ki az Elef-hez csatlakozó Országos Táplálkozás és Tápláltsági Állapot Vizsgálat (OTÁP) adataiból. Ennek keretében az önbevallást követően szakemberek is megvizsgálták a résztvevőket, s kiderült – első sorban a saját testmagasság felül-, míg a testsúlyt alulbecsüléséből eredően – a magyarok kevésbé tartják magukat elhízottnak, mint amilyenek valójában. Az OTÁP főbb eredményeiről dr. Martos Éva, az Országos Élelmezés- és Táplálkozástudományi Intézet (OÉTI) főigazgatója számolt be a műhelykonferencián.
A vizsgálatban résztvevők bemondása alapján készült adatok szerint az elhízott férfiak 78, míg a nőknek csupán 57 százalékát találhatnák meg a szakemberek, az önbevallásokban 90 százalékban a normál BMI-be sorolják magukat a magyarok. Az energiabevitel az utóbbi években a férfiaknál nőtt, koleszterinbevitelük jottányit sem változott, a nőknél mindkettő esetén valamelyes csökkenés tapasztalható. Ellenben az összes megkérdezettnek csupán az 5 százaléka teljesíti a rendszeres testmozgásra vonatkozó ajánlott mennyiséget.
3. ábra
Pozitív változás figyelhető meg a C-vitaminfogyasztásban, a férfiak és nők egyaránt beveszik az ajánlott napi mennyiséget, vagy esetenként annál többet is. Mindkét nem képviselői jelentősen több zöldséget és gyümölcsöt eszik, mint a korábbi években, a férfiak itt kicsit jobban teljesítettek. A napi sóbevitel azonban továbbra is kiemelkedően magas hazánkban, a nők 12,1, míg a férfiak 17,5 grammnyi sót fogyasztanak naponta, melynek egyharmadát a pékárúval, egyharmadát pedig a húsokkal veszik magukhoz. Egyelőre nem valósult meg semmi abból a tervezetből, amelyet az OÉTI az OTÁP alapján még 2009-ben tett le a döntéshozók asztalára Cselekvési Program a Nemzeti Táplálkozáspolitikához címen. Mára új dátum került az ajánlásra, de továbbra sem fogadták azt el a politikusok. Ellentmondások? A 15-17 éves fiatalokra vonatkozó kábítószer-fogyasztási adatok nem relevánsak az Elefben, hiszen eszerint mindössze a tinédzserek 2 százaléka használ különféle tudatmódosító szereket – vélte dr. Koós Tamás népegészségügyi szakember, az Országos Addiktológiai Centrum szakorvosa, aki szerint a legutóbbi Health Behaviour in School-aged Children (HBSC) kutatás szerint az Elef adata a naponta „csak” marihuánát fogyasztó diákok száma. (A HBSC kutatás eredményeiről korábban már beszámoltunk). Az Elef szerint 200 ezer nagyivó van a magyarok között, az addiktológus viszont úgy véli, ez csupán a komoly alkoholfüggők száma. A szakemberek többsége alacsony hatékonyságúnak tartja a mindenkori kormányok népegészségügyi programjait, ugyanakkor az Elef adatai mégis arra utalnak, hogy ezek működnek – hívta fel a figyelmet a paradoxonra Dr. Kovács Attila, helyettes országos tiszti főorvos. Bár az Egészség Évtizedének Johan Béla Nemzeti Népegészségügyi Program bizonyos elemei nem valósultak meg, illetve el sem indultak, mégis csökken a dohányzók száma, vagy a cardiovascularis halálozás. A szakember szerint nagyon hiányoznak azok a monitoringrendszerek, amelyek összevetnék az Elef adatait az ÁNTSZ által végzett munkával, hiszen úgy mérhető lenne a népegészségügyi tevékenység hatékonysága is. Az egészségmegőrzés ma nem áll a politika fókuszpontjában, mindenki a kórházakban és járóbeteg-ellátásban gondolkodik – vélte a helyettes tisztifőorvos, aki szerint azonban a modern állam funkciói között alapvető kritériumként szerepel a népegészségügy. Az Elef adatait összefoglaló kötet második része 2012. első negyedévére készül el. eLitMed.hu, Tarcza Orsolya 2011-12-15
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
Egészségpolitika
Interjú Sinkó Eszterrel, a Semmelweis Egyetem Egészségügyi Menedzserképző Központ egészségügyi közgazdászával. Meglátása szerint az egészségügy jelenleg „betegelhárító üzemmódban” dolgozik, zajlik az összeomlása.
Egészségpolitika
Az Alapvetések az egészség és jóllét javításához – Népegészségügyi irányelvek a 21. századi Magyarország számára címet viselő koncepció első verziója elkészült, ennek véleményezésére hívjuk most a szakmai képviselőit és az elkötelezett szakembereket.
Még egy mérsékelt intenzitású kampány is elősegíti, hogy a cukorbetegek igénybe akarják venni a közvetlen lakossági gyógyszerellátásban dolgozó gyógyszerészek által nyújtott terápiamenedzsment-szolgáltatást.
Ember és környezet
A rangos BMJ szakfolyóiratban jelent meg egy publikáció, amely az egészségügyi rendszerek átalakításának kihívásait taglalja. Vajon képes-e, és ha igen, hogyan az egészségügy összhangba kerülni az ökológiai korlátokkal, és nem növekvő, sőt, csökkenő gazdaság esetén jól működni?
Budapest, 2023. szeptember 21. – 10 éve alakult meg a magyar betegszervezetek ernyőszervezete, a Betegszervezetek Magyarországi Szövetsége. A tízéves jubileumi konferencián az elért eredmények és a jövő tervei mellett a betegszervezetek helyzetét felmérő friss kutatást is bemutattak.
KEKSZ: Alapvetések a magyar egészségügyi rendszer fejlesztéséhez - Népegészségügy
A szűrés fontos, de nem prevenció, vagy átfogó népegészségügyi stratégia!
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
3.
4.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet5.
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás