Kevesebb orvos menne külföldre?
2012. JÚLIUS 26.
2012. JÚLIUS 26.
Szöveg nagyítása:
A kormányzati erőfeszítések ellenére sem sikerült lényegesen csökkenteni a hazai egészségügyi ellátásban dolgozók elvándorlását. Az Egészségügyi Engedélyezési és Közigazgatási Hivatal (EEKH) szerdán nyilvánosságra hozott, első féléves statisztikái szerint június 30-ig összesen 984 egészségügyi dolgozó részére állított ki külföldi munkavállaláshoz szükséges hatósági bizonyítványt a Hivatal. Az ápolók többen, az orvosok egy hajszállal kevesebben vannak a tavalyi adatokhoz viszonyítva.
Kiadott hatósági bizonyítványok és a kérelmezők száma
A tavasszal ígért, s az augusztusi borítékot vastagító, januárig visszamenőleges béremelés sem hatott megtartóerővel a hazai egészségügyben, hiszen míg tavaly egész évben 1601 magyar ápoló, orvos és egyéb szakdolgozó igyekezett más országokban boldogulni, addig 2012 januárjától június végéig 909 magyar kérelmező folyamodott az EEKH-hoz bizonyítványért.
Arányosan valamivel kevesebb orvos kezdeményezte a külföldi munkavállalást az első félév adatai szerint, összesen 542 fő, a tavalyi, egész éves 1200 fővel szemben. Közülük még mindig a férfiak a vállalkozóbb szelleműek, ők 323-an voltak, míg az orvosnők közül 219-en mennének külföldre.
Általános orvosdoktori oklevéllel 220 fő boldogulna külföldön, számuk a tavalyi év adataihoz viszonyítva arányosan csökkent, hiszen 2011-ben 651szakvizsga nélküli fiatal kért igazolást. Ellenben a szakorvosok többen vannak, 322 fő hasznosítaná itthon megszerzett tudását külhonban (2011-ben számuk összesen 549 fő volt). Olyan, itthon is hiányszakmának számító területekről is elvándorolnak, mint az aneszteziológia és intenzív orvostan (32 fő), de háziorvosi képesítéssel is 29 fő gyógyítana inkább más országokban.
Tendenciózus volt a növekedés a fogorvosok között. Míg 2011-ben összesen 86 szakvizsgával rendelkező fogorvos számára állítottak ki hatósági bizonyítványt, idén július végéig már 78 főnek. Viszont általános fogorvosdoktori oklevéllel csak 42 kérelmező jelentkezett az év első hat hónapjában a tavalyi egészéves 133 fővel szemben.
Szintén megnőtt a külföldi munkavállalási kedv az ápolók körében. Míg 2011-ben 314 fő akart külföldön munkát vállalni, addig az év első felében már 244 fő folyamodott hatósági bizonyítványért az EEKH-hoz. A gyógyszerészek elvándorlási kedve továbbra is stagnál, tavaly 44 patikus kért igazolást, idén július 30-ig pedig 20 fő, ez nagyjából megfelel a korábbi évek statisztikáinak.
A célországok tekintetében egyelőre átvette a vezetést Németország, hiszen 2011-ben legtöbben az Egyesült Királyságban kerestek munkát (583 fő), az idei első félév statisztikái szerint viszont Németországba 276 orvos és ápoló menne, míg Anglia a második helyre szorult, bár ez utóbbit is 250 fő célozta meg. Ausztria 150, Svédország 59, Írország 62, míg Franciaország 31 magyar, az egészségügyben dolgozót fogadott.
Életkor szerinti megoszlás (összes eü. dolgozó). Időszak: 2012.01.01-2012.06.30.
Zömében a 30-34 évesek hagynák el az országot, a 984 jelentkező közül 261 fő esett ebbe a korcsoportba, az 542 igazolást kérő orvos közül pedig 149-en vannak 30-34 éves kor között. Az ennél idősebbek körében a külföldön munkát vállaló doktorok száma meredeken csökken, 35-39 éves korában már csak 86 fő kérelmező volt, míg a 65-69 évesek közül senki nem menne el. A hivatal korábbi statisztikáit tekintve az elvándorlási kedv 2008-ben nőtt meg ugrásszerűen az orvosok körében. Míg 2007-ben 590 fő kért hatósági bizonyítványt a külföldi munkavállaláshoz, addig egy évvel később már 728-ra nőtt a számuk. 2009-ben 887 fő tett lépéseket a kinti munkavállalás érdekében, míg 2010-ben 1111 orvos kért diplomájáról hatósági igazolást. Tavaly ugyanezt 1200 fő tette meg, az idei első félévben ez 542 fő volt az EEKH július 30-ig összesített adatai szerint. eLitMed.hu, Tarcza Orsolya 2012-07-26
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
Egészségpolitika
Interjú Sinkó Eszterrel, a Semmelweis Egyetem Egészségügyi Menedzserképző Központ egészségügyi közgazdászával. Meglátása szerint az egészségügy jelenleg „betegelhárító üzemmódban” dolgozik, zajlik az összeomlása.
Hírvilág
Kónya Ilona klinikai szakpszichológus a daganatos megbetegedések, köztük az emlődaganat kialakulásának lélektani vonatkozásait, pszichológiai hatásait és az onkopszichológiai tudományág feladatait vizsgálja.
„Ez egy veszélyes irány” – az eLitMednek nyilatkozó szakértőkkel értékeltük a jelenlegi helyzetet, illetve a most elfogadott salátatörvény részleteit.
„Aki erre a pályára jön, elhivatottnak kell lennie”. Életútinterjú Farsang Csaba professzor úrral
Nőtt a külföldre készülő fiatal orvosok száma
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás