A D-vitamin véd az emlőráktól
2011. AUGUSZTUS 15.
2011. AUGUSZTUS 15.
Szöveg nagyítása:
Egyre több bizonyíték támasztja alá a D-vitamin-pótlás védőhatását számos rosszindulatú betegséggel szemben. Egyik korábbi lakosságszintű vizsgálatban kimutatták, hogy a serdülőkorban és fiatal felnőtt korban több D-vitamint fogyasztó nők később ritkábban betegednek meg emlőrákban. Ugyanez a kutatócsoport most azt vizsgálta, hogy ez a védőhatás mennyiben áll összefüggésben a daganat hormonreceptor-statusával. A D-vitamin és az emlőrák incidenciája közötti összefüggés elemzésekor megkülönböztették a D-vitamin forrásait (táplálkozás vagy napozás), valamint a daganatsejteken az ösztrogénreceptor (ER) és a progeszteronreceptor (PR) jelenlétét. A serdülőkori és fiatal felnőtt kori D-vitamin-ellátottság (tőkehalmájolaj, tej, vitaminkészítmények és napfény-expozíció formájában) összefüggésben állt az emlőrák alacsonyabb kockázatával. Ez érvényes volt a receptorstatustól függetlenül. Az ER- és PR-pozitív daganatok esetében tapasztalták a legerősebb összefüggést, valószínűleg azért, mert ebbe a csoportba tartozott a legtöbb alany. A vizsgálat eredményei igazolják, hogy a D-vitamin csökkenti az emlőrák kockázatát, függetlenül a receptorstatustól. Mind a táplálékkal bevitt, mind a napozás során termelődő D-vitamin védőhatásúnak bizonyult. Az American Academy of Pediatrics a közelmúltban napi 200 NE-ről 400 NE-re emelte a javasolt napi D-vitamin-bevitelt. A National Osteoporosis Foundation az 50 évesnél fiatalabb felnőttek számára 400–800 NE, az 50 évesnél idősebbek számára pedig 800–1000 NE D-vitamin fogyasztását javasolja. Érdemes tehát a betegeknek nem csak multivitamint, hanem ezen kívül kalciumot és D-vitamint tartalmazó készítmény szedését ajánlani. A javasolt maximális napi D-vitamin-bevitel 2000 mg. Szemlézte: eLitMed.hu, dr. Kern Dávid Forrás: Am J Epidemiol 2008 Oct 15; 168:915.
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
Ember és környezet
Ezzel a kérdéssel foglalkozik egy, a közelmúltban a Frontiers in Oncology szakfolyóiratban Ozone Layer Depletion and Emerging Public Health Concerns – An Update on Epidemiological Perspective of the Ambivalent Effects of Ultraviolet Radiation Exposure címmel megjelent tanulmány.
Ember és környezet
Régóta vita tárgya, hogy van-e érdemi különbség a konvencionális (nagyüzemi, kémiailag intenzív mezőgazdaság útján előállított) és a biogazdálkodásból származó termények beltartalmi értékében.
Talán az olimpiák történetének legsúlyosabb és legméltatlanabb botrányát eredményezte két bokszoló ügye. A küzdőtéren a sportolók helyett az orvostudomány, a különböző kultúrák, a sportetika és leginkább a politika összecsapása zajlik. Megkérdeztük dr. Melegh Béla genetikus professzort és dr. Sándor Judit bioetikust, mit gondolnak ők a rendkívüli helyzetről, illetve az egész probléma tudományos hátteréről.
Ember és környezet
Ezzel a kérdéssel foglalkozik egy, a közelmúltban a Frontiers in Oncology szakfolyóiratban Ozone Layer Depletion and Emerging Public Health Concerns – An Update on Epidemiological Perspective of the Ambivalent Effects of Ultraviolet Radiation Exposure címmel megjelent tanulmány.
Szégyen és mentális egészség. A szégyenérzékeny megközelítés előtörténete
Zsákutcás magyar történelem?
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás