Celestina hírhedt kerítőnő és prostituált A szembetegségek képzőművészeti ábrázolása
RÁCZ Péter, TARJÁN Péter
2011. SZEPTEMBER 12.
RÁCZ Péter, TARJÁN Péter
2011. SZEPTEMBER 12.
Szöveg nagyítása:
Több olyan híres festményt ismerünk, amelyeken az ábrázolt személy egyik vagy másik szemén vak – akár szembetegség okozta ezt, akár sérülés. Cikkünkben Pablo Picasso: La Celestine című festményével foglalkozunk, ami a festő kék korszakában született. Az erre vonatkozó irodalomban a szemmel kapcsolatban két diagnózis merült fel : glaucoma absolutum vagy leucoma corneae.
Pablo Picasso: „La Celestina”, 1903
A különböző testi fogyatékosságok és testi szenvedések művészi ábrázolásával gyakran találkozunk a képzőművészetben. Érthető, hiszen egy kép vagy szobor egyetlen rápillantásra meg tudja jeleníteni a betegség szörnyűségeit – intenzívebben, mint a mégoly pontos és részletes leírás.
Szemorvosként elsősorban azok a rajzok és festmények késztetnek fokozott figyelemre, amelyek a szem egyes betegségeit vagy megváltozott állapotát ábrázolják, különösen akkor, ha ezeket a képeket és szobrokat híres művészek készítették. Ami azonban egyes szembetegségek jól ábrázolhatóságát illeti, arról megpróbálunk eléggé részletes leírást adni.
A Bibliában is sokszor történik említés komoly látásromlásról ( Izsák, Jákob, Éli, Ahijja esetében), vakságról (Sámson) és annak meggyógyításáról, pld. Tobitnál az Ószövetségben és a jerikói, bétsaidai vakokról, a vak Bartimeus és a vakon született ember meggyógyításáról az Újszövetségben. (Lásd. LAM 2010, 20. évfolyam 1. szám)
. Ezzel kapcsolatban két igen szép festményt is ismerünk arról, hogy Jézus vakot gyógyít (Duccio di Buoninsegna (1278-1319 ): Jézus megnyitja a vakon született ember szemeit, El Greco: Jézus meggyógyítja a vakot (1560).
A vakok Újszövetségi meggyógyításának transzcendens értelmezése pedig túlmutat a testi gyógyításon vagy gyógyuláson, a későbbi történelmi korokban pedig egy-egy teológus a "spirituális katarakta" kifejezést is használja, ami a vakság szimbolikus értelmét jelenti.
Albrecht Dürer és Rembrandt van Rijn egyes önarcképein a szemek ábrázolása azt mutatja, mintha egyik szemük kifelé térően kancsal lenne. Vitatják azonban, pro és kontra, hogy valóban kancsalító szemállásról van-e szó, vagy ez az ábrázolás mindössze az önarckép-festés egyik lehetséges (nem-kötelező) mellékterméke (1–4).
Dürernek mindemellett van néhány olyan nem önarckép ábrázolása is, amelyeken ugyancsak a széttérő kancsalság vehető észre (pl. édesanyja arcképén és egy parasztasszony portréján). Különösen érdekes továbbá egy katonatisztről készített portréja, amelyen a „hadfi” bal szeme kétségkívül másfelé (balra és fölfelé) néz, mint a jobb. Az ehhez a képhez tartozó művészettörténeti kísérőszöveg le is írja, hogy a katona bal szeme minden valószínűség szerint harci cselekményben sérülhetett meg (6).
részlet Dürer fiatal lány portréja című képéről
Ha nem is sok, de több olyan híres festményt ismerünk, amelyeken az ábrázolt személy mindkét vagy egyik szemére vak – akár szembetegség okozta ezt, akár sérülés. A legismertebb közülük id. Pieter Brueghel Vakok, 1568 című festménye, továbbá Vincent van Gogh Egyszemű ember arcképe, 1888 (ritkán látható festmény), sőt, Pablo Picasso is festett három, vakságot mutató képet, amelyek közül egyikük szemorvosilag is látványos: La Celestine, 1903 (egy komor, fekete hölgy, Celestine, arcképe). A másik kettő címe: A vak ember ebédje, 1903; és Az öreg gitáros, 1903/1904. Mindhárom kép Picasso kék korszakából származik; itt most egyedül Pablo Picasso: La Celestine, 1903 festményét vesszük szemügyre, elsősorban szemorvosi, másodsorban művészettörténeti szempontból. Celestine az egyik szereplő Fernando de Rojas (1465–1514) Tragicomedia de Calisto y Melibea színművében szerepellt a 15. század Spanyolországában. Pablo Picassonak (1881–1973) ehhez Carlota Valdivia (Barcelonából) ült modellt 1903-ban, tehát kb. 400 évvel később, aki ugyancsak kerítőnő volt. Az nem biztos, hogy Celestina akár csak az egyik szemére is vak lett volna, a modell, Carlota Valdivia viszont igen, és hát őt festette meg Picasso Celestine-ként. Carol Salus amerikai művészettörténész Pierre Daix francia író és újságíróra, Picasso egyik barátjára (aki sokat is írt Picasso-ról) és Robert Spurny szintén amerikai szemorvosra hivatkozik a lefestett hölgy bal szemének betegségére vonatkozóan. Két feltételezett diagnózis került említésre: glaucoma absolutum és leucoma corneae. Ennyit lehet tudni Picasso Celestine-jének bal szeméről (7). Pablo Picasso ezt a képet kék korszaka (1901–1904) vége felé festette, 1903-ban. A kék színt állítólag azért választotta, mert ebben a periódusában a kék színnel a szereplők nyomorát, reménytelenségét jelezve koldusokat, prostituáltakat, cirkuszosokat és néhány barátját festette meg. Van olyan vélemény is, mely szerint a komor arckifejezésű, bal szemére vak nő ábrázolásával Picasso a burzsoázia megítélésére vállalkozott. Irodalom: 1. Linksz A. : An ophthalmologist looks at art, 1980. 2. Livingstone M. S., Conway B. R. : Was Rembrandt stereoblind? New Engl. J.Med. , 2004, 351:12-13 3. Friesen J: Rembrandt’s vision skewed, study says. The Globe and Mail , 2004. sept. 14. 4. Blakeslee S. : Deconstructing, the gaze of Rembrandt. The New York Times, 2004. szept. 16. 5. Blakeslee S.: A defect that may lead to a masterpiece. The New York Times, Science D6 june. 13., 2011. 6. Austellung Albrecht Dürer in der Albertina, Wien, 2003, Hg. K.A. Schröder – M.L. Sternath 7. https://parnaseo.uv.es˛Celestina/Numeros/1991/Vol%2015/Num%202/2 articulo 1. Levelezési cím: Dr. Rácz Péter Markusovszky Egyetemi Oktató Kórház Szemészeti Osztály, Szombathely Tarján Péter Prof. Emeritus College of Engineering, Coral Gables, FL, USA
Gondolat
Karl Friedrich Hieronymus von Münchhausen báró, német katonatiszt, akinek neve a nagyotmondással forrott össze, 295 éve, 1720. május 11-én született.
A paleontológiai leletek és a genetikai vizsgálatok egyértelműen azt mutatják, hogy az emberiség Afrikából származik. Nem kellene használnunk az ezt tagadó, elavult kifejezést.
Gondolat
A látásra vonatkozó igehelyek és értelmezésük, szimbolikus jelentőségük a Bibliában.
Gondolat
VIII. Henrik betegségei
Gondolat
Tiltakozó közleményekkel „szavaznak” sorra az egyetemek az alapítványi átalakítás, illetve annak intézési módja ellen. Professzorok, munkatársak, hallgatók, legutóbb az MTA doktorai adtak ki hivatalos állásfoglalást. Megkérdeztünk „kívülállókat”, Freund Tamást, az MTA elnökét, Tillmann József filozófus, esztéta, egyetemi tanárt, Fleck Zoltán jogász, szociológust, tanszékvezető egyetemi tanárt a kialakult helyzetről, a folyamatról, illetve Fábián Istvánt, a debreceni egyetem korábbi rektorát is. Többen a tudományos és kutatómunka, az egyetemi autonómia ellehetetlenülésétől félnek, veszélyes ugyanis, ha ezek a szellemi műhelyek politikai irányítás alá kerülnek. Az MTA elnöke kiemelte az egyetemi autonómia tiszteletben tartásának és a döntések előtti tisztázó vitáknak a fontosságát.
C80 – A rák esztétikája? címmel kiállítás nyílt a SOTE Patológiai és Kísérleti Rákkutató Intézetében. A kiállításon a daganatos megbetegedések által inspirált képzőművészeti alkotásokat tekinthetnek meg a látogatók május 31-ig.
A Simone Biles visszatér című dokumentumsorozat júliusban bemutatott részeiben az amerikai tornász nyíltan beszél arról, mit élt át a tokiói és a párizsi olimpia közötti években; hogyan próbált talpra állni és mindent újrakezdeni.
Ember és környezet
Dengue-től a Chikungunya-lázig, maláriától a kullancsencephalitiszig a vektorok által terjesztett betegségek emberek tömegeinek az életét keserítik, vagy akár rövidítik meg. E betegségek terjedése azonban igen jelentős részben saját magunknak köszönhető.
Vermeer megdicsőülése, avagy egy zseniális festő lenyűgöző képei az amszterdami Rijksmuseum monografikus kiállításán
A gyógyítás esztétikájáról Nagy Edina előadása alapján
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
3.
4.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet5.
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás