Nem tudjuk, hányan dolgoznak a magánellátásban
2014. NOVEMBER 11.
2014. NOVEMBER 11.
Szöveg nagyítása:
A politikai állásfoglalás megszületett: magánszolgáltató állami kórházban nem működhet, és OEP finanszírozásban magánszolgáltató nem részesülhet. Bár még csak néhány részletet ismerünk, az már most biztosnak tűnik, hogy jó néhány szabályzó még hiányzik a rendszerből. Míg az eddigi felmérések arra utalnak, hogy a magánellátásokra – legalábbis a jelenleg kínált mennyiségben – van fizetőképes kereslet, az egyelőre kérdés, hogy ha és amennyiben bővül ezen szolgáltatók köre, lesz-e annyi vásárló, hogy fenntartsa. Dr. Kovács János orvos-közgazdász, a Magánorvosok Országos Szövetségének (MAOOSZ) elnöke lapunknak azt mondja, üdvözlik a bejelentést, amely nyomán megszülethet az az éles határ, amely elválasztja egymástól a két szférát, egyelőre azonban azt sem tudjuk, hány orvos dolgozik a privát szférában, sőt, a magánorvos fogalma sincs jogszabályban definiálva. – Nincs hivatalos nyilvántartás a magánorvosokról. A működési engedélyeket az ÁNTSZ adja ki, a vényírási szerződéseket pedig az OEP kezeli, ezek az adatbázisok azonban nem érnek össze. Becsléseink szerint például a bőrgyógyászok 80-90 százaléka a privát szférában is dolgozik, 10-20 százalékuk kizárólag magánrendelőben fogadja a betegeit. Szövetségünkhöz tartoznak még plasztikai sebészek, nőgyógyászok, urológusok, gasztroenterológusok, szemészek. Úgy véljük, kollégáink legalább egyharmada dolgozik magánorvosként, akár magánklinika alkalmazottja, vagy szerződött partnereként, esetleg egyszemélyes, illetve csoportpraxis formájában. A szakma mindenütt ugyanaz Sokan egzisztenciális kényszerből fordulnak a magánorvoslás felé, hogy jövedelmük kiegészítése ne a paraszolvencia legyen, hiszen a hazai orvosok bérezése – az utóbbi időszak kedvező változásai ellenére – még mindig nem megfelelő. Kovács doktor szerint valószínűleg kevesebb magánorvos lenne, ha a közfinanszírozott ellátásban méltányos fizetést kaphatnának a kollégák. – A közalkalmazotti státusz korábban biztonságot, tervezhetőséget jelentett az orvosok számára, azonban a jelenlegi fizetési viszonyok között erre nem építhető életpályamodell. Bár történtek kormányzati lépések, az eddigi béremelés továbbra sem kínál kiszámíthatóságot. Az orvosok jogállását illetően is ki kell dolgozni egy olyan megoldást, amely jogi értelemben is megfelelő, ugyanakkor segít az átlátható viszonyok megteremtésében. Míg sokan amellett érvelnek, hogy a magánszolgáltatókat csak úgy lehet beengedni az ellátásba, ha mind térben, mind időben szigorúan elválasztják egymástól a kétféle ellátási formát, a szövetség elnöke hangsúlyozza azt is, szakmailag nem tehető különbség, hiszen gyógyítani ugyanazon elvek mentén kell mindkét szektorban. – Jogi környezetében és működési feltételeiben szükségesnek tartanám a definitív elkülönítést. Ez nem azt jelenti, hogy nem lehet kooperáció a két terület között, hiszen mi értelme a magánintézményben megjelenni, ha a teljes diagnosztika és kivizsgálás kezdődik elölről, ha a betegnek kórházi ellátásra van szüksége? Ha a magánrendelőkben végzett kivizsgálást a közfinanszírozott ellátásban is elfogadjuk, az a betegutakat is egyszerűsítené és racionalizálná. Ebben most nem egyértelmű a szabályozás, és ez okoz anomáliákat. Nincs fizetőképes kereslet biztosításra A beteg azért megy magánszolgáltatóhoz, mert ott kevesebbet kell várnia, kiszámíthatóbb az ellátás, több időt szánnak rá, és tudja, hogy mindez mennyibe kerül – támasztják alá a kutatások. Az orvost korábbi teljesítménye és szaktudása minősíti a betegek szemében, de minőségbiztosítási tendereket mind a magán, mind az állami ellátásban célszerű lenne megteremteni és felállítani – vélekedik Kovács János. Egyelőre azonban az sem világos, hogy a jelenlegi ellátórendszer mit tud felajánlani a betegeknek, így a páciensek kétségbeesetten keresik a megoldásokat, ám szakmai információkkal nem rendelkeznek. – Az emberek többsége úgy gondolkodik, hogy ha adódik valamilyen egészségügyi problémája, megpróbálja alkalmilag kigazdálkodni az ellátás árát, és ha nem súlyos a betegség, akkor ez a taktika be is jön, bár a biztosítók most is kínálnak különféle – első sorban járóbeteg-jellegű magánellátásban igénybe vehető – szolgáltatásokat, ezek széles körben nem elterjedtek. Több biztosítótársaság érdeklődött egyébként az egészségügyi magánbiztosítások iránt, ám az új politikai irány alapján úgy tűnik, a jövőben arra nem építhetnek, hogy többletkapacitásokat vásároljanak a kórházaktól. – A magyar ellátórendszer kicsi ahhoz, hogy párhuzamos, országos lefedettségű rendszert és infrastruktúrát tudjanak kiépíteni és működtetni a biztosítók. Az ország gazdasági és jövedelmi helyzetétől függetlenül, már volumenében is kicsi a magyar piac. Ha a jelenlegi helyzetben egy bármilyen egyszerű finanszírozási csomagot létre akarnának hozni a társaságok, annak a költségeit a magyar családok túlnyomó többsége nem tudná vállalni. Még egy havi ötezer forintos kiadás is túlságosan megterhelné a háztartásokat, ha azt minden családtagra ki kellene fizetni. A gyógyítás nem pizza rendelés Mindeközben érdemes lenne a magánellátók marketing-gyakorlatának egyes vadhajtásait is levagdosni – emlékeztet a MAOOSZ elnöke egy korábbi sajtótájékoztatón elhangzottakra, amelyet a Magyar Orvosi Kamarával közösen tartottak egy évvel ezelőtt. A kezdeményezés akkor nem talált értő fülekre, ám Kovács János szerint továbbra sem kerülhet le a napirendről. – A köztestülettel közös álláspontunk továbbra is az, hogy az egészségügyi szolgáltatások kuponozása nagyon rossz irányba viszi el az ellátást a magánszférában. A betegben is felmerülhet, hogy ha ugyanazt az ellátást tudják 60-90 százalékos kedvezménnyel nyújtani a szolgáltatók, akkor a valós áron extraprofitot termelnek a magánpraxisok – miközben ez nem igaz. Valójában ez egy páciensszerzési stratégia, amelyből a kizárólag gazdasági szemléletű menedzsment és a kuponos cég többet profitál, mint az ellátást nyújtó kolléga. Emiatt a Versenyhivatal előtt is vannak vitás ügyek, hiszen az orvosi szolgáltatás nem definiálható ugyanolyan szolgáltatásként, mint más kereskedelmi tevékenység. Az orvosi munka a MOOSZ elnöke szerint inkább szolgálat, mint szolgáltatás, amely mögött sokévnyi tanulás és kitartó munka húzódik meg. A gyógyításnak sok olyan aspektusa van, ami különbözővé teszi más szolgáltatásoktól, hiszen ennek „tárgya” a beteg ember, ami pedig nagy felelősséget ró az ellátóra. Ezért ezen a piaci területen nem lehet minden egyéb szakmai feltételt félretéve csupán az a kérdés, hogy ki tud agresszívabb marketingstratégiával előállni. eLitMed.hu, Tarcza Orsolya 2014-11-11
A megfelelő kötszer kiválasztásának alapja és fő célja, hogy az gyors és optimális sebgyógyulást eredményezzen, csökkentse a fájdalmat, kontrollálja a seb bakteriális állapotát, védjen az infekció ellen, abszorbeálja a sebváladékot, a lehető legkevésbé zavarja a beteget és javítsa az életminőséget. Az alábbi cikkben a modern sebtisztítás, -fertőtlenítés és -kötözés metódusát és eszközeit ismertetjük.
PharmaPraxis
A baktériumfertőzés esetén alkalmazható készítmények széles tárháza áll a gyógyítók rendelkezésére. Egyes csoportjaik eltérő hatásmechanizmussal pusztítják el a kórokozókat. Jelen cikkben a baktériumok sejtfalszintézisére ható gyógyszerekkel ismerkedünk meg részletesebben.
PharmaPraxis
D-vitamin és kálcium pótlással kiegészített kezelés hatékonyan csökkenti a hyperandrogenizmus tüneteit, jótékonyan hat a menstruációs ciklus zavarait és eredményesen csökkenti testtömegindexet.
PharmaPraxis
A szakmai szervezet több ízben jelezte a mindenkori kormányzat és szaktárca felé, hogy a képzést meghaladta a kor gyógyszergyártási és gyógyszertári gyakorlata, és javasolták, hogy ehhez igazítva szervezzék át az oktatást, ám a döntéshozóknál egyelőre nem sikerült eredményt elérniük.
PharmaPraxis
A tudományos életet a gyógyszeriparra, az ott kivívott vezetői pozícióját pedig alkalmazott gyógyszerészi státuszra cserélte dr. Kádár Tibor gyógyszertárvezető gyógyszerész. Ma már egy kis budai patika vezetője és résztulajdonosa, de nem csak az adminisztrációval foglalkozik. A gyógyszertár törzsvásárlói gyakorta találkoznak vele a tára mögött.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
Így kell kinéznie az MI-nek az egészségügyben
Távellátás Parkinson-kórban: országos felmérés a magyar neurológusok körében
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás