Kisebb a kullancsok okozta agyhártyagyulladás veszélye ott, ahol nagyobb az élőhelyek változatossága
SZEMLE eLitMed
2024. MÁJUS 03.
SZEMLE eLitMed
2024. MÁJUS 03.
Szöveg nagyítása:
A kullancsencephalitis (kullancsok által terjesztett agyhártyagyulladás) Eurázsia egyik legsúlyosabb kullancs okozta betegsége. Évente több mint háromezer megbetegedés ismert Európában, és a közelmúltban jelentős mértékben emelkedett ezek száma – egy növekvő közegészségügyi kockázatról van tehát szó. Egy friss, a One Health szaklapban megjelent kutatásban a szakértők arra keresték a választ, hogy a biodiverzitásnak, az élőhelyek gazdagságának milyen szerepe lehet e betegség terjedésében.
A betegséget okozó vírust elsősorban kullancsok, különösen az Ixodes ricinus fajkomplex tagjai terjesztik, de pasztörizálatlan tej fogyasztásán keresztül is meg lehet fertőződni vele. A vírusvektorok és rezervoárgazdák közötti aktív cirkuláció bizonyos körülmények együttes fennállása esetén valósul meg, és bizonyos élőlénycsoportokhoz, fajokhoz kötődik. A kullancslárvák főleg kisebb emlősökön, a nimfák kisebb és közepes méretű emlősökön, madarakon és hüllőkön, míg a kifejlett kullancsok nagytestű állatokon, például patásokon táplálkoznak. A kullancsok egyszerre vektorok és fő rezervoárjai is a vírusnak.
Más kullancs okozta megbetegedések, például a Lyme-kór esetében ismert, hogy a vadon élő gazdaállatok diverzitása és relatív abundanciája (reprezentációja egy adott ökoszisztémában) befolyásolja a betegségek átadását. Ez a kapcsolat – melyet biodiverzitásbetegség (diversity-disaease) összefüggésnek is neveznek – fennállhat a kullancsencephalitis esetében is. Az agyhártyagyulladás fő rezervoárjai kisemlősök, mint a sárganyakú erdeiegér (Apodemus flavicollis) és a vöröshátú erdeipocok (Clethrionomys glareolus), közülük is az Apodemus fajok terheltebbek kullancsokkal. Azért, hogy a biodiverzitásbetegség összefüggést ez esetben feltárják, a kutatók 2017 és 2021 közötti adatsorokat elemeztek. Az európai léptékű elemzéshez 13 országból, köztük Magyarországról is használtak fel adatokat, finomabb léptékben pedig két olaszországi provincia területének adatsorait tanulmányozták. A megbetegedéseket európai uniós szinten összehangolt élőhelyi adatokkal vetették össze. Megjegyezték, hogy Európában nem állnak rendelkezésre kellően pontos, számszerű adatok a vadon élő állatok abundanciájáról és denzitásáról (sűrűségéről), ezért folyamodtak az újonnan létrehozott élőhely-változatossági index (habitat richness index, HRI) alkalmazásához.
Európai léptékben arra az eredményre jutottak, hogy a legnagyobb kullancsencephalitis-kockázat az átmeneti mértékű élőhelyi változatosság esetén jelentkezett: akár kisebb, akár nagyobb volt az élőhelyi változatosság, a megbetegedés kockázata csökkent. (A lokálisabb elemzés nagyjából megerősítette ezt, annyiban azonban eltérő következtetésre jutott, hogy itt az alacsonyabb élőhelyi változatosság is magas kullancsencephalitis-kockázattal járt. Ez egyébként lehetett az adott vizsgálati terület sajátossága is.)
Sok kérdés vár még tisztázásra a mögöttes, komplex ökológiai összefüggések kapcsán. Ezek az eredmények azonban arra utalnak, hogy a biodiverzitáscsökkenés (az éghajlatváltozással együtt, amely ráadásul növeli a kullancsencephalitis előfordulási területeit) tovább ronthatja a kullancsencephalitis növekvő problémáját. A biodiverzitás védelme tehát közegészségügyi szempontból is nagy jelentőséggel bír.
szemlézte: Pribéli Levente Eredeti közlemény: |
Ember és környezet
A szerző ökológus, a hazai környezet-, és természetvédelem ismert szakembere és a fenntartható fejlődés fáradhatatlan kutatója és propagátora. Gyulai Iván e kötetében a fenntartható fejlődés koncepcióját mutatja be. Nagyon világosan, közérthetően, rendszerszemléletben. Onnan indul el, hogy a megközelítésmód fókuszában nem az emberi igények, hanem a szükségletek kielégítésének biztosítása áll. Ez a kérdéskör magyar irodalmában gyakran összekeveredik.
Ember és környezet
A kötet alapján teljes bizonyossággal látható, hogy a klíma változása, a tiszta ivóvíz hiánya, a lecsökkent biológiai sokféleség rengeteg viszontagságot hoz még az emberiség számára.
Ember és környezet
Az SZVT Kutatási és Fejlesztési Központ székházában került sor arra az interaktív konferenciára, melynek témája Gyulai Iván „Fenntartható fejlődés” tanulmányának három fejezete volt. Az egyes fejezetekhez korreferátumok hangzottak el Gyulai Iván rövid ismertetőit követően, majd a hallgatóság oszthatta meg észrevételeit...
Az Asteraceae család, azaz a fészkesvirágzatúak a világ egyik legszélesebb elterjedésű és legfajgazdagabb növénycsaládja. Olyan növényeket sorolunk ide, mint a pongyola pitypang, a saláta, a cikória, a kamilla és az articsóka. E taxon egészségügyi jelentőségét vizsgálták a The Plants of the Asteraceae Family as Agents in the Protection of Human Health című tanulmány szerzői. Nagy diverzitásuk ellenére a legtöbb faj kémiai összetétele alapjaiban hasonló, a prebiotikus tulajdonságú inulinnak mindegyikük jó forrása. Emellett erős antioxidáns, gyulladáscsökkentő, antimikrobiális, vizelethajtó és sebgyógyító hatást is kifejtenek.
Ember és környezet
A klímaváltozással foglalkozó szakirodalom áttekintését is elvégző közleményben Luke Kemp és munkatársai (amerikai, kínai, brit, holland és német kutatók) kifejtik: bár a kulcsfontosságú Torontói Deklaráció már 1988-ban megállapította, hogy a klímaváltozás lehetséges következményeinél csak egy globális nukleáris háború következményei lehetnek rosszabbak...
Ember és környezet
A kullancsok által terjesztett betegségek egyre több embert érintenek Európában. Milyen tényezők befolyásolják a kullancs, illetve a rajta keresztül embereket megfertőző kórokozók jelenlétét?
Ember és környezet
A biodiverzitás és az emberi egészség kapcsolata lenyűgözően sokrétű. A különböző aspektusok egy része szélesebb körben ismert, vannak azonban olyanok, amelyekről alig esik szó.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
Mitől függ a fertőzéseket terjesztő kullancsok jelenléte? – egy franciaországi kutatás tanulságai
Bőrünk mikrobiomja és a környezet, amiben élünk
1.
2.
3.
4.
5.
1.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet2.
3.
4.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében5.
Helyünk a világban
Alacsony ellenállóképesség jellemzi a magyar egészségügyet egy nemzetközi felmérés szerint