Neuroprotézis szagvakoknak
2023. ÁPRILIS 21.
2023. ÁPRILIS 21.
Szöveg nagyítása:
A szagvakság
A COVID-19 járvány során, a SARS-CoV-2-fertőzés egyik vezető tüneteként elhíresült anosmia, azaz a szagvakság nem csak virális fertőzés, de fejsérülés, bizonyos toxinoknak való kitettség, tumor vagy Alzheimer-kór miatt is bekövetkezhet. A szaglás gyakran az életkorral is romlik: az USA 2012-es nemzeti egészségügyi és táplálkozási felmérésének keretében (NHANES) a szaglási zavarok előfordulási gyakoriságát is megvizsgálták: kiderült, hogy a legalább 80 évesek 39%-a szenved olfaktorikus diszfunkcióban.
Az anosmia sokszor depresszióhoz vezető, az életminőséget súlyosan rontó állapot, mivel az ételek ízét is zömmel a szaglásunkkal érzékeljük, a nyelv és a szájüreg ízlelőbimbói csak az alapízek érzékelésére képesek. A szaglás tudat alatt is óriási befolyást gyakorol ránk; az anosmiások nemcsak arra panaszkodnak, hogy nem érzik meg az életveszélyes gázszivárgás szagát, de alapvetően szeretteik illata is hiányzik nekik.
A vizsgálat
Az amerikai Virginia Commonwealth University (VCU) Szaglási és Ízlelési Betegségek Központjának kutatói 2020 elején indítottak vizsgálatot annak felmérésére, hogy a COVID-19 diagnózist kapottak között milyen gyakoriak és milyen időtartamúak a szaglásproblémák. Tavaly év végén jelent meg kétéves utánkövetést alkalmazó tanulmányuk, amely szerint a szaglásukat vesztett COVID-19-betegek 38%-a nyerte vissza teljes mértékben a szaglását és ízérzését, 54%-uk részleges javulásról számolt be, míg 7,5%-uk állapota egyáltalán nem javult.
A lehetőségek
A COVID-19 miatt szaglását és ízérzését vesztett beteg előtt jelenleg három, kevéssé kielégítő lehetőség áll: vár és reménykedik, hogy magától visszatér az érzékelés; szteroidot szed, ami talán gyorsítja a gyógyulást; illetve a különböző illatanyagok expozíciójával szaglásrehabilitációs kezelésbe kezd. A nem túl távoli jövőben azonban (a remények szerint 5–10 éven belül) neuroprotézis segíti majd a hypo- és anosmiások életét, írja az olfaktorikus implantációs rendszerek fejlesztésének aktuális állását elemző cikkében Eliza Strickland. A technológiai innovációkról beszámoló tudományos ismeretterjesztő portál, az IEEE Spectrum cikkében megszólalnak a VCU szaglást pótló neuroprotézist fejlesztő fiziológus, biofizikus, otolaringológus és idegsebész szakemberei, akik elmondják, hogy prototípusukban a szenzorokból álló elektronikus orr a cochlearis implantátumokból ismert elektródokhoz továbbítja a jeleket. Az implantátum mérete megfelelő ahhoz, hogy a szaglógumóba építsék. Bár a technológiát szabadalmaztatták, messze még a siker, teszik hozzá – egyelőre még azon dolgoznak, hogy az eszköz néhány fajta szagnál többet is fel tudjon ismerni, illetve megtalálják a legmegfelelőbb interfészt az agyhoz.
A különlegesen bonyolult szaglási érzékelést ugyanis a többi érzékszervhez képest jóval nehezebb neuroprotézissel pótolni (a beültetett cochlearis implantátumok száma több mint 700 ezer, a retinaimplantátumok neurotechnológiája is előrébb jár, és létezik jól működő tapintáspótlás is). Az előagy szaglógumójából az amygdalába, a hippocampusba és a frontális cortexbe is haladnak idegrostok, ezek ingerületeit egy másik implantátumfejlesztő csapat által kutatott módszerrel csak többszörös implantátummal lehetne kiváltani. Mindazonáltal, ha elkészül majd egy ilyen eszköz, az a hangulat, a memória és a kogníció módosítására is alkalmas lesz, nyilatkozta ez utóbbi próbálkozás vezető szakembere az IEEE Spectrumnak. Mark Richardson, a Massachusetts General Hospital idegsebésze azt is hozzátette, hogy szerinte az agy stimulálására alapozó eszköz előbb meg fog születni, mint a bulbus olfactoriusba épített szaglásimplantátum, hiszen már jelenleg is vannak befogadott agystimulátorok.
A roppant elágazó neurális szaglási útvonal mellett az is nehezíti a szaglást pótló neuroprotézis fejlesztését, hogy az emberi orr 400 különféle receptorral érzékeli a szagmolekulákat, és egy 2014-es Science-tanulmány (Bushdid és munkatársai: Humans Can Discriminate More than 1 Trillion Olfactory Stimuli) szerint döbbenetesen sok, egytrillió (milliárdszor milliárd) fajta szag megkülönböztetésére képes. Ráadásul, egyelőre nem ismerjük az olfaktorikus kódot sem, azaz hogy a különböző receptorok ingerületének kombinációja hogyan vezet egy-egy szag- és ízélményhez.
A projekt
Az Európai Unió 2021-ben indult olfaktorikus implatátum projektje (ROSE: Restoring Odorant detection and recognition in Smell dEficits) mindkét fent ismertetett fejlesztési útvonalon elindult. A konzorcium német és francia partnerei a bulbus olfactorius és a prefrontális kéreg stimulálásával egyaránt kísérleteznek. A ROSE a remények szerint 5–10 éven belül kereskedelmi forgalomba hozható terméket fog eredményezni.
Szemlézte:
Kazai Anita dr.
Eredeti közlemény:
Idegtudományok
A kábítószerélvezet valószínűleg a „gondolkodás nélküli cselekvés” veleszületett hajlamához köthető. Legalábbis ezt mutatták ki a kutatók mesterséges stimulánst használó testvérek vizsgálata alapján.
Idegtudományok
A vizsgálat eredménye szerint kevés bizonyíték szól a szteroidok használata mellett akut neuritis vestibularis esetén. A meglévő bizonyítékok alapján a klinikailag fontos kimenetelek és az objektív vestibularis funkciós kimenetelek között nincs szoros kapcsolat: a DHI-skálán mért rokkantságban egy hónap múlva nem volt szignifikáns különbség a placebo és a szteroid között, a kalorikus tesztek ugyanakkor jobb vestibularis funkciót mutattak ugyanebben az időpontban a szteroiddal kezelt betegek körében. Megjegyzendő, hogy a kalorikus teszt a lateralis (horizontális) félkörös ívjárat, így az ezt beidegző nervus vestibularis superior működéséről ad információkat, a neuritis vestibularisban ugyanakkor a nervus vestibularis inferior is érintett lehet, noha ennek izolált érintettsége csupán az esetek 2,3%-ában igazolható.
Idegtudományok
Kutatók egy új terápiás eljárást ismertettek, mellyel csökkenthetőek az agyi infartus okozta károsodások, az elhalt idegek újra növekedhetnek, a kiesett működések helyreállhatnak. Ráadásul az eddigiekkel szemben „a terápia hosszú idővel a stroke után is hatékony” - állítja Gwendolyn Kartje, a cikk első szerzője.
Idegtudományok
A szerotonin nemcsak ingerületátvivőként működik, hanem a génexpresszió szabályozásában is részt vesz. E felfedezés következtében jobban megérthetjük a normál agyfejlődést, a pszichiátriai és neurodegeneratív betegségeket, és új terápiás módszereket fejleszthetünk ki.
Idegtudományok
A szenzitív és specifikus sejtalapú esszék kifejlesztésével a humán myelin-oligodendrocyta glikoprotein (MOG) ellenes IgG-antitestek kimutatása lehetővé tette az anti-MOG antitest-asszociált betegség (anti-MOG antibody-associated disease, MOGAD) és az egyéb demyelinisatiós betegségek elkülönítését. A MOGAD, az aquaporin-4-asszociált neuromyelitis optica spektrum betegség (AQP4-NMOSD) és a sclerosis multiplex (SM) megkülönböztetését a betegségek különböző kórélettani háttere, klinikuma, terápiás és prognosztikus következményei egyaránt indokolják.
Az emberi agy és intelligencia evolúciója
Cataflam Művészeti Szalon Fotók a fájdalomról
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében