Merre megy a magyar beteg?
2011. AUGUSZTUS 15.
2011. AUGUSZTUS 15.
Szöveg nagyítása:
Míg a Semmelweis Terv nagytérségi koncepciója a tényleges betegutakat követi, addig az alternatív javaslatok, így például a Pannon Egészségügyi Modell irracionális betegutakat preferál – mondta dr. Boncz Imre a Pécsi Tudományegyetem Egészségbiztosítási Intézetének igazgatója egy budapesti egészségügyi konferencián. Hozzátette: a nagytérségi koncepció sikerének alapvető kritériuma az, hogy megteremtsék a kapacitások, a betegforgalom és a finanszírozás összhangját. Az elmúlt negyven évben többször változtak Magyarországon a régiós besorolások. Napjainkban a 1998-ban létrehozott Tervezési statisztikai régiók élnek. De akár az Országos Tervhivatal (1979), akár az Egészségügyi Minisztérium (1981) sorolta régiókba a megyéket, három terület: Baranya, Somogy és Tolna megye mindig is egy régióba került, ezt eddig senki nem kérdőjelezte meg mindaddig, amíg létre nem jött a Pannon Egészségügyi Társulás (PET), amely Somogy, Veszprém és Fejér megyét foglalja magában. A PET annak ellenére alakulhatott meg, hogy a három megye között nincsen érdemi betegmozgás. Fejér megye lakosai – ahogyan a Komárom-Esztergom megyében élők többsége is – ugyanis Budapesten veszik igénybe az ellátást. A Semmelweis Tervben megfogalmazott régiók alapjában véve működőképesek lehetnek, azonban ezek kialakításánál figyelembe kell venni azt is, hogy a betegek átkelnek a Dunán, vagy a Zala folyón, de a Balatonon már nem. Igaz, míg az eddigi betegút rendszerekben az embereket próbálták terelni a kijelölt ellátó intézmény felé, addig Szócska Miklós országjárása után úgy tűnik, most igyekeznek az elmúlt évtizedekben kialakult természetes betegutak mentén felállítani az ellátási régiókat. A régiókat nem lehet körzővel meghatározni – szögezte le Boncz Imre, s javasolta ehelyett a stopperórás módszert: vajon utazik-e a beteg 3 órát Kaposvárról Veszprémbe az ellátás miatt? Ahogyan a Székesfehérvár-Kaposvár viszonylat is irracionális betegút. Így például a PET irracionális betegutakat preferál. Egy-egy megye nem tudja ellátni valamennyi lakosát, többségüknél így nem csak kifelé, de befelé is van betegmozgás. Pozitív betegforgalmi egyenleggel rendelkezik a főváros, az egyetemi városok, valamint Zala és Vas megye, ahol progresszív intézetek vannak. Azokban a megyékben, ahol nincsenek csúcsintézmények (Veszprém, Székesfehérvár vagy Tatabánya) a nagytérség nem fogja tudni ellátni feladatát. De hiába a pozitív betegforgalmi egyenleg, az egyetemi klinikák, a progresszív ellátók azért vannak bajban, mert a betegek ugyan náluk vették igénybe az ellátást, de a pénz nem követte a pácienseket. A teljesítmény volumen korlát (TVK) bevezetése alapjaiban rendezte át a betegmozgásokat, amelyet azonban azóta sem követett a finanszírozás átalakítása. Az ellátottak száma ugyanis nem mindenütt csökkent. Az egyetemi klinikákon és az országos intézetekben azért lukadt ki a TVK, mert onnan már nem volt hová továbbküldeni a betegeket. A TVK-n a szűk spektrumú kórházak nyertek, s az ilyen típusú szegregáció nem elfogadható Boncz Imre szerint. A Semmelweis Terv nagytérségi koncepciója jó, a siker alapvető kritériuma az, hogy megteremtik-e a kapacitások, a betegforgalom és a finanszírozás összhangját. Szükséges a korábbi ciklus egészségpolitikai hibáinak korrekciója, így a progresszivitás visszaállítása az egészségpolitikai szemléletmódba. Az új struktúrát régi módszerekkel nem lehet működtetni, ám a PTE igazgatója úgy látja, a mai egészségpolitika szakított a tradíciókkal. Az elmúlt húsz évben klinikai területen gyakorlatot szerzett orvosok irányították a területet, a kiváló belgyógyászok vagy kardiológusok klinikai szempontból igyekeztek megoldani a problémákat, megszervezni az ellátást. Szócska Miklós nem gyakorló orvosból lett államigazgatási szakember, így egészségügyi menedzserszemlélet alapján alkot programot. eLitMed.hu, T.O. 2011-03-04
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
„A patiens practicusan elaludt” – Interjú Nádasdy Ádám nyelvész professzorral
„Aki erre a pályára jön, elhivatottnak kell lennie”. Életútinterjú Farsang Csaba professzor úrral
1.
2.
3.
4.
5.
1.
Gondolat
Üdv nálunk! Van már, aki írja a fekete pontjaid? – Nyomasztás a közoktatásban2.
3.
4.
5.
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás