Karbonpénz a jövőért – interjú Papp Zoltán professzorral
2011. AUGUSZTUS 15.
2011. AUGUSZTUS 15.
Szöveg nagyítása:
Interjú Papp Zoltán professzorral, a Nemzeti Fenntartható Fejlődési Tanács (NFFT) alelnökével.
- Az NFFT által kidolgozott "Jövőkereső" elnevezésű kiadvány meglehetősen sötét képet fest Magyarország jövőjéről, a szegénységi küszöb alatt élők számának gyarapodása különféle egészségügyi implikációkkal jár. Pontosan milyen egészségügyi veszélyeket rejt ez a probléma, illetve a szociális olló további szélesedése?
Egy dán felmérés kimutatta, hogy a szegény családokban annak kockázata, hogy forró víztől, teától, kávétól kisgyermek égési sebeket kapjon két és félszer nagyobb, mint a tehetős családok esetében. Közép-Anglia városainak szegénynegyedeiben háromszor annyi szegény gyermek kerül kórházba mérgezés miatt, mint akiknek szülei jómódúak. Valószínűleg, ezek az arányok Magyarországra is érvényesek.
Nemcsak a balesetek terén, hanem bizonyos betegségekre is jellemző ez a helyzet. Különösen a légzési betegségekre érvényes ez. Ott, ahol olcsóbbak a lakások, általában sokkal nagyobb a forgalom. A munkanélküliség növekedése sokszor elfogadhatatlan helyekre szorítja az embereket. A nedves vagy rosszul fűtött lakásokban tenyésző gombák is kedveznek a betegségeknek. Jobban érvényesülnek a passzív dohányzás ártalmai is a közös helyiségbe zsúfolódó családoknál.
A mélyszegénységben, rossz körülmények között élők fokozottan ki vannak téve az olyan fertőző betegségeknek, mint a TBC, vagy a hepatitis. Ugyanakkor a jómódban élőknek is megvannak a jellemző betegségeik: ilyen például az elhízás okozta betegségek jelentős része, vagy az emlőrák.
A szegénység „újratermeli” önmagát, mivel a szegények körében bizonyítottan nagyobb a reprodukció, mint a tehetősebbek körében – miközben egyre kevesebb, de növekvő jómódban élő ember van. A középosztály helyzete jellemzően egyre romlik a folyamat során, így szintén a szegények számát növelik. Amennyiben nem sikerül a trendet megfordítani, hazánkban is növekedni fognak a szegénységhez kötődő egészségügyi problémák ,és az evvel kezelendő páciensek száma.
- A klímaváltozás témakörével is foglalkozó kiadványok egyre több oldalt szentelnek az egészségügyi kérdéseknek. Magyarországon a klímaváltozás kapcsán milyen egészségügyi teendők várhatók?
A globális klímaváltozás következtében egyre több szélsőséges időjárási jelenség érinti majd hazánkat is, ami közvetlenül veszélyeztetheti egészségünket. Az Országos Környezet-egészségügyi Intézetben dr. Páldy Anna és munkatársai harminc év (1970-2000) megbetegedési és halálozási gyakoriságát vizsgálták Magyarországon az időjárással összefüggésben. Azokon a napokon, amikor a napi középhőmérséklet elérte vagy meghaladta a 25 Celsius-fokot, 15%-al nőtt a hirtelen megbetegedések aránya, és ezzel párhuzamosan 15%-al a halálozási arány is. Amikor viszont a napi átlagos középhőmérséklet a 26,6 Celsius-fokot is elérte vagy meghaladta, ezek az értékek megduplázódtak.
Egyes klímamodellek szerint 2070-re Magyarországon a tartós hőhullámok megszaporodása mellett, a nyár mintegy felében olyan napi középhőmérsékleti értékek fordulhatnak elő, amelyek a halálozás kockázatát a veszélyeztetett személyek körében jelentősen növelik .
A magyar elemzések a klímaváltozás másik közvetlen egészségkárosító hatását is megerősítették . Az ultraibolya sugárzás (UVB) növekedése összefügg a bőr rosszindulatú daganatainak létrejöttével, valamint elősegíti a szürkehályog kialakulását. Az országos rákregiszter adatai szerint a 2001-2005 közötti időszakban a melanoma mintegy 40%-kal növekedett.
A nyári időszakban kimutathatóan megnőtt a tiszta, felhőmentes napok száma, ami miatt Európában a bőrrák szinte "járványszerű" terjedése várható az elkövetkező évtizedben, amennyiben az emberek nem mondanak le barnulási mániájukról, és nem hagynak fel a szoláriumozásról és a mértéktelen és felelőtlen napozásról.
Az átlagosnál melegebb idő következtében komoly problémát jelenthet a náthát okozó vírusok fertőzési idejének kitolódása is. A szokatlanul enyhe őszi idő következtében ugyanis már szeptember közepétől jelentősen nő a vírusos megbetegedések száma.
A klíma folyamatos felmelegedése az állatvilág szerkezetében is változásokat okoz. Bizonyos melegkedvelő fajok - például szúnyogok, kullancsok - száma jelentősen növekedhet, szélesebb körben terjesztve az általuk hordozott fertőző betegségeket. A kullancsok által terjesztett vírusos és bakteriális fertőzések – Lyme-kór, fertőző agyhártyagyulladás - száma 2004 óta lassan emelkedik, annak köszönhetően, hogy az állatok szaporodási - és ezzel fertőzési ideje - meghosszabbodik, valamint a téli enyhe időjárás miatt több ízeltlábú éli túl a hideg időszakot.
Már Magyarországon is megjelent a rágcsálók által terjesztett hantavírus-fertőzés, valamint a Nyugat-Nílusi láz vírusfertőzés is, amelyek eddig nem fordultak elő nálunk.
A Magyarországon és a Kárpát-medencében őshonos maláriaszúnyog a két világháború között súlyos megbetegedéseket okozott, mára azonban természetes élőhelyei megcsappanása miatt - mocsaras területek lecsapolása - az általa hordozott fertőzés csak néha és behurcolt esetként fordul elő. Az időjárás fokozatos felmelegedése azonban kedvezhet a rovar újbóli elterjedésének.
- Az NFFT által kidolgozott éghajlatvédelmi kerettörvény vitája során az angol karbonpénz bevezetésének lehetősége is szóba került. Mondana erről néhány szót?
Az angol karbonpénz kérdése valóban felmerült a viták során. Ez gyakorlatilag egy – a fosszilis energiahordozókra vonatkozó – kvótarendszer, amelynek célja, hogy abszolút értelemben csökkentse a fosszilis erőforrások felhasználását. Ennek érdekében évente csökkenő mértékű felhasználást irányoz elő a rendszer minden felhasználónak – tehát minden felhasználó évente meghatározott mennyiségű kvótát kap.
Fontos eleme a rendszernek, hogy a felhasználók kereskedhetnek megtakarított kvótáikkal, és ehhez kapcsolódva kvóta-pénz keletkezik. A kvóta-pénz pénzhelyettesítőként, vagy önálló devizaként működhet. Ha pénzhelyettesítő, akkor a fedezete a fel nem használt fogyasztási jogok eladásából keletkező forint. Ha deviza, akkor a fedezete a jövőbeni megtakarításokból származik.
A végleges törvénytervezet nem tartalmazza a karbonpénzt, illetve a kvótarendszert, viszont az éghajlatvédelmi célok teljesüléséhez – a klímatörvény tervezete szerint – létrejönne egy pénzügyi alap, amely visszatérítendő, kamatmentes támogatást nyújtana vállalatoknak, közintézményeknek és magánszemélyeknek olyan tevékenységek, beruházások megvalósításához, amelyek elősegítik az éghajlatvédelmet.
- Magyarországon a vizek hidromorfológiai állapotának javítása, az aszálykezelés illetve ezek kapcsán, de ettől függetlenül is az agrárium is erősen érintett a globális felmelegedés kapcsán. Milyen közvetlen veszélyeket talált az NFFT ezen a területen?
Magyarországot különösen érzékenyen érinti a globális éghajlatváltozás: ha világátlagban egy fokot emelkedik a hőmérséklet, az nálunk 1,5-2 fokos emelkedést jelenthet. Ennek következtében az éves csapadék átlagos mennyiségének csökkenése és csapadékeloszlás átrendeződése (több csapadék télen, kevesebb nyáron), továbbá a szélsőséges időjárási események gyakoriságának és intenzitásának növekedése várható.
Emiatt a mezőgazdaságban az elemi károk mértékének évi 2-4 százalékos emelkedésével számolnak a szakemberek. Korábban 2-3 évenként kisebb vagy közepes, 5-6 évenként jelentős, 10-12 évenként rendkívüli árvizekre lehetett számítani, ez a jövőben az extremitások miatt megváltozhat.
Az éghajlati következmények közül hazánkban a nyár szárazabbá válása kedvezőtlen a növénytermesztés szempontjából, aminek a vízhiány már ma is a fő korlátozó tényezője. A csapadék mennyiségének csökkenése többek között az aszályok gyakoriságának növekedését eredményezheti.
Várhatóan növekedni fognak az extrém időjárási tényezők károsító hatásai, mint például a napégés. Ennek jelei már jelenleg is súlyos károkat okoznak, különösen a zöldség- és gyümölcstermesztésben. Bizonyos hidegtűrő és csapadékkedvelő növények (például a burgonya), amelyek termesztése főleg tőlünk északabbra optimális, kritikus helyzetbe kerülhetnek. Stabilizálódhat viszont más, hőigényesebb növények hozama. Módosulhatnak a termőtalajok mechanikai tulajdonságai, élőviláguk, sőt, idővel kémiai összetételük is. A termőtalaj nedvességének csökkenése mellett a talajvíz szintje is lesüllyedhet az aszályosabb klíma hatására.
A nagy melegben megnő a vízfelhasználás, amit ráadásul a csökkenő csapadék- és a vízkészletek növekvő párolgása miatt kevesebb vízből kellene fedezni. Növekedhet a hűtésre, légkondicionálásra és talajmegmunkálásra fordítható energia, amit a világítás és a szárítás kisebb energiaigénye kompenzálhat. A több nyári napsütés – a felszínhez közeli rétegek szennyezettségétől függetlenül – növeli a nyári, fotokémiai szmog kialakulásának esélyét az ipari körzetek, városok környezetében.
A megemelkedett szén-dioxid koncentráció és a globális hőmérséklet-növekedés megváltoztatja a növények, állatok és az ember betegséget előidéző kórokozók viselkedését.
- Hogy látja az NFFT munkáját a jövőben?
A választások után, az NFFT is részben megújul, hiszen a tanács tagjainak egy részét a pártok delegálják, ezért egyes tanácstagok „lecserélődnek”. A feladatok ugyanakkor megmaradnak: a Tanácsnak 2011 júniusáig el kell készítenie a Nemzeti Fenntartható Fejlődési Stratégia felülvizsgálatát, amire az Országgyűlés felkérte. Ennek keretében, a tanács széleskörű társadalmi konzultációba kezdett a "Jövőkereső" című társadalmi jelentés alapján (a jelentés Magyarország helyzetét mutatja be a fenntarthatóság tükrében).
Folytatódik az éghajlatvédelmi törvény előkészítése is. Mint ismert, a tanács 2010 januárjában elfogadta az éghajlatvédelmi törvény tervezetét, amelyet azután – a választások miatt lerövidített ülésszakot tartó – Országgyűlésnek nem volt ideje végigtárgyalni, így nem fejeződött be az elfogadás folyamata. A törvények szerint a tervezetet ilyen esetekben újra be kell nyújtani – ennek az előkészítése folyik.
- Köszönöm az interjút
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Egészségpolitika
Interjú Sinkó Eszterrel, a Semmelweis Egyetem Egészségügyi Menedzserképző Központ egészségügyi közgazdászával. Meglátása szerint az egészségügy jelenleg „betegelhárító üzemmódban” dolgozik, zajlik az összeomlása.
Egészségpolitika
Hogyan lehet szétverni egy régió egészségügyi „fellegvárait” néhány év alatt? – interjú prof. dr. Barkai Lászlóval.
Ember és környezet
Égnek az erdők, a városok. Kontinenseket elmosó áradások, éhínség, forróság, pusztító földrengések, járványok. A migráció megoldhatatlanná vált a nemzetek számára. Természeti, humanitárius és geopolitikai összeomlás tanúi vagyunk. Kiszámíthatatlanná vált nemzeti és világgazdasági folyamatokban, hatalmas bizonytalanságban kell a gazdasági szereplőknek termelni, működni.
C80 – A rák esztétikája? címmel kiállítás nyílt a SOTE Patológiai és Kísérleti Rákkutató Intézetében. A kiállításon a daganatos megbetegedések által inspirált képzőművészeti alkotásokat tekinthetnek meg a látogatók május 31-ig.
Érezhető lesz a bérrendezés hatása az egészségügyben
"Aktiválódhatnak" a felmondólevelek
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás