Vannak még csodák? - Pillantás a jövőbe
SÁNDOR Zsolt
2011. AUGUSZTUS 15.
SÁNDOR Zsolt
2011. AUGUSZTUS 15.
Szöveg nagyítása:
Verne óta népszerű és gyakran igazán merész, kreatív elmesport elképzelni a jövőt. A romantikus kezdetek fantáziái szép lassan valósággá váltak a tengeralattjárótól az űrhajóig. Azelőtt igazán csodaszámba ment volna a hang, a kép, a mozgás rögzítése, visszajátszása, sőt vezetékek nélküli továbbítása, vagy hogy az egyszerű halandó a hóna alá csaphat egy laptopnak nevezett izét, amiben több okosság halmozható fel, mint a British Múzeum összes termeiben és könyvtárában együttvéve, most meg ezeknél hétköznapibbat mondani se lehetne.
Persze vannak azért egyelőre beteljesületlen víziók: kis csalódás gyerekkori önmagamnak - de talán óriási szerencse az emberiségnek -, hogy Kubrick 1968-as filmeposza, a 2001: Űrodüsszeia túl merész jövendölésnek bizonyult. Mindenesetre a nagybetűs Jövő még mindig megérdemel némi borzongásteli pátoszt.
Nos, képzeljük el, hogy a Ferenciek terén megjelenik ama titokzatos sugárzó, fekete monolit, fülünkben Ligeti György szférákon túli zenéje, mi pedig átlépünk A jövő születése - 100 csoda című kiállítás kapuján.
A hangzatos, igazán figyelemfelkeltő cím kicsit azt az érzést sugallja, hogy aki ellátogat a Párisi Udvarba, az egyfajta misztérium részese lehet, fellebben előtte a titkoknak fátyola, beavatásban részesül, időutazóként bepillanthat a holnapba, sőt, lévén szó interaktív kiállításról, akár egyéb érzéki kalandokra is szert tehet.
A bemutatott művek találmányok. Persze már régen tudjuk, nem árt az óvatosság: a siker érdekében ma már mindent túlcimkéznek, így előzetes várakozásainkat az elemes körömlakkszárítótól a teleporterig széles skálán tologathatjuk.
Az összeállítás ugyan vegyes, ám hála istennek, szó sincs nagyra fújt léggömbről. Sőt, mindenképpen imponáló a bőség és a színvonal, s büszkeségtől dagadhat a magyar kebel: valamennyi munka hazai fejlesztő, feltaláló, tervező nevéhez fűződik.
Egy részük már a nagyközönség előtt is ismert lehet, például a mai gépjárművek tökéletes alternatíváját jelentő magyar hibridautó, de a legtöbb bemutatott innováció talán igazi újdonság.
Jól kirajzolódnak a fő irányok: az energiatakarékosság, a környezetvédelem, az anyagok újrahasznosítása, a kreatív és praktikus megoldások a hétköznapokra, és a kiemelkedő számú orvostudományi fejlesztés, találmány mellett megtalálható néhány "zsákbamacska-ötlet", amelyek bár különlegesek, de még nem igazán tudható, mi lesz a szerepük az elkövetkező időkben (ide sorolnám a Csillagtérkép fantázianevű projektet, a mindig talpra álló, hírből már szintén régebbről ismert Gömböcöt, esetleg a Jégzselét.
Az anyag darabjai osztályozhatók súlycsoport szerint is: akadnak jópofa, de a jövő karakterét talán kevéssé meghatározóak: ide sorolhatók a mobil forgóüléses vadászszék, az e-bag, azaz a lóbálási energiát használó hűtőtáska, a digitális homokóra vagy a táskává alakítható kabát.
Az eLitMed látogatói számára szakmai szempontból nyilván legizgalmasabbak az orvostudomány területét érintő tucatnyi csoda, melyről álljon itt csak egy hozzávetőleges lista:
- Nagysebességű 3D mikroszkóp,
- Mobil EKG,
- Neurokibernetikus művégtag,
- Az érszűkület fájdalommentes kezelése,
- Arteriográf,
- Digitális patológia,
- Jedi kés,
- HIV-tapasz ,
- Nanotitán implantátumok,
- Érprotézis,
- Szomatoinfra,
- Tonometriás szonda.
Az egyes darabokról, de a kiállítás egészéről egyaránt örömmel mondható el, hogy nagyon sokat fejlődött a belföldi formakultúra is: a funkció, a hordozott lényeg mellett végre jelentőséget kap a fizikai megformálás.
A kiválóan menedzselt projekt remek honlappal és televíziós műsorsorozattal egészül ki.
Hogy egy-egy csoda hány napig tart majd, az idő eldönti. Laikusként amúgy is csak találgathatnék (szakemberként az én személyes kedvencem, magyar csodám a Kitchen Budapest csoport világraszóló alkotása, a kiállításon egyébként nem szereplő "prezi", azaz a korszakalkotó webkettes alkalmazás, mely véget vet a kreativitás- és esztétikagyilkos PowerPoint nevű prezentációs szoftver egyeduralmának.). Mindenesetre bátran kijelenthető: annyi rossz előjel, ború és válság közepette is van, amiért bizalommal tekinthetünk a jövőbe.
Kapcsolódó anyag:
Új Magyar világszabadalom: sejtműködést regeneráló polarizáltfény-terápiás rendszer
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
Fejezetek egy család életéből
Orvossorozat és az Óz, a csodák csodája
1.
2.
3.
4.
5.
1.
Gondolat
Üdv nálunk! Van már, aki írja a fekete pontjaid? – Nyomasztás a közoktatásban2.
3.
4.
5.
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás