A kétéltűeket világszerte tizedelő betegség oka az emberiség
2019. ÁPRILIS 01.
2019. ÁPRILIS 01.
Szöveg nagyítása:
A kétéltűeket világszerte évek óta tizedelő fertőző betegség része a Földön zajló - ember által okozott - hatodik tömeges kihalásnak - állapították meg kutatók, akik szerint soha egyetlen betegség sem okozott még ekkora pusztítást a természetben. Békák, varangyok és szalamandrák tömegeinek pusztulását okozta az elmúlt ötven évben a Batrachochytrium dendrobatidis nevű rajzóspórás gomba miatt kialakult kitridiomikózis. A fertőző betegség ma már a világ több mint hatvan országában jelen van, a legsúlyosabban Ausztrália, Közép-Amerika és Dél-Amerika területét sújtja. "A vadvilágot érintő, erősen fertőző betegségek - köztük a kitridiomikózis - hozzájárulnak a bolygón zajló hatodik tömeges kihaláshoz" - mondta Ben Scheele, a canberrai Ausztrál Nemzeti Egyetem munkatársa. A kutatók három évtizeddel ezelőtt figyeltek fel a kétéltűek világszerte tapasztalható pusztulására és hamarosan azonosították az "elkövetőt". A Batrachochytrium dendrobatidis nevű gomba a kétéltűek bőrét támadja meg és gyakorlatilag élve "felfalja" őket. A kutatók most a Science című tudományos folyóiratban publikálták a jelenséggel kapcsolatos eddigi ismereteket. A főbb megállapítások közé tartozik, hogy a betegség mostanáig legalább 501 kétéltűfajt - az ismert fajok 6,5 százalékát - sodorta a kihalás szélére. Kilencven fajról megerősítették vagy feltételezik, hogy kipusztult a vadonban, míg a többinek 90 százalékkal csökkent a populációja. Sok faj esetében közvetlenül a betegség számlájára írható a pusztulás, másoknál azonban az élőhely elvesztésével, a klímaváltozással és a betolakodó, ragadozó fajokkal együtt járul hozzá a fajok kipusztulásához. A kutatók szerint a globalizáció és a vadkereskedelem az elsődleges oka a globális járványnak és a betegség folyamatos terjedésének. Forrás: MTI MTI 2019. március 29., péntek 14:43
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
Hírvilág
Kónya Ilona klinikai szakpszichológus a daganatos megbetegedések, köztük az emlődaganat kialakulásának lélektani vonatkozásait, pszichológiai hatásait és az onkopszichológiai tudományág feladatait vizsgálja.
Megtalálták a különféle pszichedelikumok terápiás hatása mögött álló mechanizmust, ami nemcsak a neuropszichiátriai kórképek, köztük az autizmus és a stroke, de a süketség és a vakság jobb kezelését is ígéri.
Egészségpolitika
Hogyan lehet szétverni egy régió egészségügyi „fellegvárait” néhány év alatt? – interjú prof. dr. Barkai Lászlóval.
A katasztrofikus klímaváltozási szcenáriók kutatása
Több mint 15 ezer tudósa írt aggódó levelet a Föld állapotáról
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás