Nem a pénz, az egyedi tudás a mérce – Interjú dr. Bene Ruzsenával
2011. AUGUSZTUS 15.
2011. AUGUSZTUS 15.
Szöveg nagyítása:
Nem csak pénzkérdés, hogy a plasztikai sebészek az állami egyészségügyben maradjanak – véli dr. Bene Ruzsena, a Bethesda Gyermekkórház Égéssérült Gyermekeket Gyógyító Országos Központjának osztályvezető plasztikai sebésze. A történelemből ismert orvosokra hivatkozik, akik a gyakorlat megszerzése, a szakma iránti szeretet, a betegek segítése miatt dolgoztak a közszférában és a szegényeket magánpraxisukban ingyen gyógyították.
– Hogyan látja szakmája helyzetét?
Örök optimista vagyok, reménykedem, hogy már jó irányban haladnak a dolgok. A múltban a Plasztikai és Égéssebészeti Szakcsoport a Traumatológiai Szakmai Kollégiumonon belül működött, de most a szakmánk nagyobb elismeréseként az égési és a plasztikai sebészet önálló tagozatot kapott – mondta dr. Bene Ruzsena a szakmai kollégium égés-és plasztikai sebészet tagozatvezetője.
Ezáltal jobbak a lehetőségeink, nagyobbak esélyeink céljaink elérésében. Az égés és plasztikai sebészet feladatatai közé tartozik az égési sérültek akut ellátása, a helyreállító sebészeti tevékenység – az égés, a baleseti sérülések utáni helyreállítás, a fejlődési rendellenességek rekonstrukciója, daganatok eltávolításkor, és egyéb műtétek után keletkező szövethiány pótlása és a csökkent vagy hiányzó működés korrekciója. Ezek azok a beavatkozások, melyek az állami egésszégügyben kerülnek ellátásra. Jelenleg szakmánk legnagyobb problémái az alulfinanszírozottság, a megfelelő személyi és tárgyi feltételekkel rendelkező egészségügyi ellátó helyek hiánya, az égéssel és helyreállítással foglalkozó szakorvoshiány, az utánpótlás elégtelensége, nem megfelelő plasztikai (égés) sebészeti szakképesítési rendszer.
Az esztétikai sebészet is a plasztikai sebészet része, de az egész világon tapasztalhatóan, a szépészeti és a rekonstrukciós beavatkozások elkülönülnek. Az utóbbi 20 évben növekedett az esztétikai sebészet népszerűsége hazánkban is, így a szakképesítés megszerzését követően a plasztikai sebészek nagy része a magánszférába kezdte el a munkát. A rosszabbul jövedelmező állami egészségügyben, csak a szakma iránti szeretetből vagy bizonyos szakmai kihívások miatt maradnak a szakemberek. Ennek következtében nagymértékű aránytalanság alakult ki az esztétikai és helyreállító tevékenység között, az utóbbi kárára.
- Melyek a legégetőbb problémák és hogyan segít megoldásukban a Semmelweis Terv?
A szakmát érintő finanszírozási kérdesek megoldása, a megfelelő kapacitás elosztás, a progresszív ellátási szintek meghatározása, a Semmelweis Tervben szereplő térségekhez az égés és plasztikai sebészi ellátó egyésszégügyi helyek besorolása, átalakítása, esetleg az újak kialakítása és a progresszivitási szintnek megfelelő finanszírozás jelentik a legégetőbb prolémákat.
Az állami szektorban dolgozó plasztikai (égés) sebészek pályán tartásával és számának növelésével sikerülhet biztosítani az utánpótlást. Segít az ellátási igényeknek megfelelő szakorvosjelölt „kiképzése”, a szakorvosok számának tervezése, az esztétikai és helyreállító tevékenység aránytalanságának a rendezése. A szakképzés módosításával adottak lehetnek erre a feltételek. Először is a hazai plasztikai (égés) sebészeti képzés a leghosszabb ideig tartó képzés Európában. Összesen, sebészei alapszakvizsgával 8 év, más alap szakviszgákkal pedig 9 év. Legfontosabb cél az égés- és plasztikai sebészeti alapszakképzés befogadtatása. Ezzel a szakképzés minőségét emelni lehetne, az idejét viszont rövidíteni. Olyan rendszert szeretnénk kialakítani, hogy a képesítés megszerzését követően a szakorvosok az állami egészségügyben maradjanak, így megfelelő gyakorlatot szerezzenek és csak bizonyos idő elteltével kapjanak engedélyt a magánorvosi tevékenységhez.
Vonzóvá kell tenni, a plasztikai sebészek részére az állami egészségügyet. Az nagyon valószínű, hogy egy jól működő magánpraxissal rendelkező plasztikai sebészt nem lehet a közalkalmazotti bér akár többszöröséért sem visszacsábítani az állami egésszégügybe, ráadásul egyelőre semmilyen bérfejlesztésről nincs szó. A nem „pénzes” rekonstrukciót vonzóvá a szakmai fejlődés lehetőségének megteremtése tudja tenni. Természetesen így is lesz elvándorlás a magánpraxis felé, de a nagyobb szakmai megbecsülést, a kihivásokat, a szélesebb szakmai fejlődést igénylők számára ez valódi alternatívát jelenthet. Hiszem, hogy sokan vannak ma is közöttünk, akik fontosabbnak érzik, hogy olyan tudásra tegyenek szert az adott szakmán belül, ahol a mérce nem a pénz, hanem a különleges és egyedi tudás, mely a betegek számára kamatoztatható. Nem utolsó sorban divattá kell tenni újból a karritatív beállítottságot is. Régen is voltak olyan gyógyítók, akiket nem a pénz mozgatott a gyógyításban – A. Sweizer, A. Munthe, A.P.Csehov, de a magyar plasztikai sebészek Pro-Bono tevékenysége is régóta ismert.
Bene Ruzsena
Az égéssebészet és a plasztikai sebészet oktatási rendszerének átalakítása, az európai szakképzéshez való közeledésel biztosíthatja a magasabb színvonalú betegellátást és remélhetőleg ez vezethet a szakterület fajsúlyának növeléséhez.
– Milyen munkát tervez a tagozat és a tanács tagjaival?
A tanács és a tagozat az államtitkárság konkrét feladataira és problémákra ad szakmai választ, véleményt, dolgoz ki alternatívákat ha szükséges.
– Kérem, ismertesse szakmai életrajzát!
A SOTE-n végeztem 1982-ben, általános sebészeti szakvizsgát 1986-ban, égés-és plasztikai sebészet szakvizsgát 1991-ben szereztem. Az egyetem elvégzése után a Szent István Kórház égés-és plasztikai sebészeti osztályán dolgoztam 2000-ig, az osztályhoz tartozó intenzív részleg vezetője voltam. Közben az általános sebészi szakvizsga miatt néhány évet a SOTE III.-as Sebészeti Klinikáján dolgoztam. 2002.-ben jöttem a Bethesda Gyermekkórházba, az akkor kialakított országos központba.
– Családjáról, hobbijáról kérdezem…
Férjem gasztroenterológus. Két gyermekünk van, Daniella 28 éves pszichiáter rezidens, László 20 éves, most érettségizett. Jakab unokánk négy éves, nemsokára érkezik testvére. Hobbim a művészettörténet, különösen a festészet, mely annyira érdekel, hogy elvégeztem egy festménybecsüs tanfolyamot is. Számos kiállításra járok itthon és külföldön is és nem csak nézem, hanem férjemmel együtt gyűjtjük is a műtárgyakat. Ezen kívül szeretek síelni, olvasni, de a legjobban operálni.
2011. 07. 18.
Császi Erzsébet
Kapcsolódó anyagok: Az emberi test mint „üzenőfelület”
Valóságshow-k és a plasztikai műtétek
LAM (Lege Artis Medicinæ) - 2010;20(10) Az alkotó kéz: Hendrick Goltzius élete és művészete
Gondolat
Karl Friedrich Hieronymus von Münchhausen báró, német katonatiszt, akinek neve a nagyotmondással forrott össze, 295 éve, 1720. május 11-én született.
A paleontológiai leletek és a genetikai vizsgálatok egyértelműen azt mutatják, hogy az emberiség Afrikából származik. Nem kellene használnunk az ezt tagadó, elavult kifejezést.
Gondolat
A látásra vonatkozó igehelyek és értelmezésük, szimbolikus jelentőségük a Bibliában.
Gondolat
VIII. Henrik betegségei
Gondolat
Tiltakozó közleményekkel „szavaznak” sorra az egyetemek az alapítványi átalakítás, illetve annak intézési módja ellen. Professzorok, munkatársak, hallgatók, legutóbb az MTA doktorai adtak ki hivatalos állásfoglalást. Megkérdeztünk „kívülállókat”, Freund Tamást, az MTA elnökét, Tillmann József filozófus, esztéta, egyetemi tanárt, Fleck Zoltán jogász, szociológust, tanszékvezető egyetemi tanárt a kialakult helyzetről, a folyamatról, illetve Fábián Istvánt, a debreceni egyetem korábbi rektorát is. Többen a tudományos és kutatómunka, az egyetemi autonómia ellehetetlenülésétől félnek, veszélyes ugyanis, ha ezek a szellemi műhelyek politikai irányítás alá kerülnek. Az MTA elnöke kiemelte az egyetemi autonómia tiszteletben tartásának és a döntések előtti tisztázó vitáknak a fontosságát.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
Egyedi méltányosság: Bidló Judit az új rendszerről
Európa összefogott a ritka betegségekkel élőkért
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
3.
4.
5.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás