Az egészséges munkavállaló jelentős gazdasági érték – Interjú a foglalkozás-orvostan tagozat tagjaival
2011. SZEPTEMBER 09.
2011. SZEPTEMBER 09.
Szöveg nagyítása:
A 15 éve működő rendszer szakmai értékeire építve kell meghatározni a jövő foglalkozás-egészségügyének világos, áttekinthető rendszerét, feladatait, finanszírozását – ismertette a foglalkozás-orvostan tagozat vezetője, Prof. dr. Cseh Károly egyetemi tanár, a MTA doktora, a Semmelweis Egyetem Népegészségtani Intézet igazgatója.
– Hogyan látja szakmája helyzetét?
A foglalkozás-egészségügy 1995-ben a korábbi üzem-egészségügyi szakmából alakult ki az Európai Uniós jogszabályokkal történő harmonizáció alapján. Az egészségügyi szakmák közül ez az egyetlen, amely biztosítását Magyarországnak az EU és nemzetközi egyezmények is előírják. A szakma feladatai a munka világához kapcsolódnak, középpontjában a munkavállalók egészségének megőrzése áll. A foglalkozás-egészségügyi szolgálat feladata a munkavégzésből és munkakörnyezetből származó egészségkárosító kockázatok megbecslése illetve ennek ismeretében döntés arról, hogy a munkavállaló egészségi állapota lehetővé teszi- e az adott munkakörben az egészségkárosodás illetve egészségromlás nélküli munkavégzést.
A foglalkozás-egészségügyi munkaköri alkalmassági vizsgálatokat éves gyakorisággal ismételni kell. Amennyiben az időszakos munkaköri orvosi alkalmassági vizsgálat során a foglalkozás-egészségügyi orvos a munkával összefüggésbe hozható betegséget észlel, azt 24 órán belül a munkáltató telephelye szerint illetékes fővárosi és megyei kormányhivatal munkavédelmi felügyelőségéhez foglalkozási megbetegedés gyanújaként be kell jelentenie. Az eset kivizsgálása után a dokumentációt az e feladatra szakosodott Országos Munkahigiénés és Foglalkozás-egészségügyi Intézetbe (továbbiakban OMFI) kell küldeni. A bejelentés teljeskörűségét, szakmai megalapozottságát az OMFI bírálja el.
A foglalkozás-egészségügyi ellátási kötelezettség az ún. szervezett munkavégzés keretében dolgozó alkalmazottakra kötelező. Jelenleg több mint 2 millió munkavállalót lát el a hálózat, amelynek óriási a népegészségügyi jelentősége. Ugyanakkor 1,5 millió, ún. nem szervezett munkavégzés keretében dolgozó munkavállaló (vállalkozó) kiesik ebből a szakellátásból.
– Népszerű szakma a foglalkozás-egészségügy?
Az egyik legnépszerűbb orvosi szakma, mivel finanszírozása az alapszolgáltatás tekintetében közvetlen munkáltatói, így független a központi költségvetéstől. Az ország négy orvostudományi egyetemén: Budapesten, Pécsett, Szegeden és Debrecenben folyik foglalkozás-orvostan szakorvos képzés. Az elmúlt tizenöt évben közel kétezren szereztek szakképesítést. A Nyugat-magyarországi Egyetemen munkahelyi egészségfejlesztőket képeznek.
– Milyen területen látja a legégetőbb gondokat?
A foglalkozás-orvostan szakorvosok kétharmada részállásban dolgozva végzi a foglalkozás-egészségügyi ellátást. El kellene érni a fenti arány megváltozását, azt hogy az orvosok legalább kétharmada főtevékenységként végezze a foglalkozás-egészségügyi ellátást. Szükségesnek látjuk a Területi Kamara Foglalkozás-egészségügyi Szekciójának bevonását a működési engedélyek kiadásába – folytatta dr. Hazay Balázs főorvos, a tagozat tagja, az I. sz. Üzemegészségügyi Kft. vezetője, a Magyar Orvosi Kamara Foglalkozás-egészségügyi Szekciójának vezetője. A foglalkozás-egészségügyi hálózat működése áttekinthetetlen, nincs a valóságnak megfelelő központi foglalkozás-egészségügyi regiszter arról, kinek, hova szól a foglalkozás-egészségügyi ellátásra szóló ÁNTSZ engedélye. A hálózatban működő országos szolgáltatok által létrehozott alvállalkozói rendszerben megalázóan alacsony összeget fizetnek ki annak, aki a munkát ténylegesen elvégzi.
– Melyik szervezet ellenőrzi a foglalkozás-egészségügyi szolgálatokat?
A fővárosi és megyei kormányhivatal munkavédelmi felügyelőségének felügyelői a munkáltatóknál azt ellenőrzik, hogy a munkavédelmi törvényben előírt egyes feladataihoz igénybe veszik-e a foglalkozás-egészségügyi szolgáltatást – válaszolt dr. Grónai Éva főorvos, a tagozat tagja, az Országos Munkahigiénés és Foglalkozás-egészségügyi Intézet Foglalkozás-egészségügyi Főosztály vezetője, a Magyar Üzemegészségügyi Tudományos Társaság Főtitkára. A megye/főváros Kormányhivatala Népegészségügyi Szakigazgatási Szerve az orvosi rendelőkre ad ki működési engedélyt, amely során azt vizsgálja, hogy a rendelő és a személyzet képesítése megfelel-e a hatályos rendeleteknek.
A foglalkozás-egészségügyi hálózat szakmai irányítását az OMFI látja el. Alapítása óta egyedüli intézményként végzi a foglalkozási betegek klinikai kivizsgálását és foglalkozási betegségük gyanújának igazolását, szükség esetén kezelését. A foglalkozási megbetegedettek kivizsgálására, gyógykezelésére az ország területén az OMFI-ban működő egyetlen fekvőbeteg osztályt bezárták és a járó beteg részleget az OEP nem finanszírozza.
A foglalkozás-egészségügy területén működő tudományos társaság a Magyar Üzemegészségügyi Tudományos Társaság 65 éve alakult meg, jelenleg 710 fő a tagok száma. A Társaság a foglalkozás-orvostan tudományos munkáját koordinálja, segítő és szakmai érdekvédelmet lát el. A szakma eredményeit az évente megrendezésre kerülő kongresszusán mutatja be.
– Milyen prioritásokat állítottak fel a megoldandó problémák tekintetében?
A 15 éve működő rendszer szakmai értékeire építve kell meghatározni a jövő foglalkozás-egészségügyének világos, áttekinthető rendszerét, feladatait, finanszírozását. A háromszintű foglalkozás-egészségügyi szolgálat (alapellátás, szakellátás, OMFI) minőségi indikátorainak az egységesítése szükséges. Szükséges a szakmai felügyelet, irányítás és minőségbiztosítás egységesítése és hatékony szankcionálás megvalósítása. Korszerű foglalkozás-egészségügyi informatikai rendszer kialakítása, az OMFI-ban központi regisztrációs rendszer létrehozása elengedhetetlen. Az ellátásban a megelőzés, az egészségfejlesztés, szűrővizsgálatok végzése mellett a gondozás és rehabilitáció elvének kell érvényesülnie.
Fontos a Foglalkozás-egészségügyi Központok hálózatának kialakítása a multidiszciplináris feladatok szükségességességéből eredően - egészítette ki a fentieket dr. Felszeghi Sára egyetemi docens, a Foglalkozás-orvostan Országos Szakfelügyelő Főorvosa.
Cseh Károly
– A Semmelweis Terv keretében mit javasol a szakmai kollégium részéről?
Alapvetőnek tartjuk, hogy a foglalkozás-egészségüggyel kiemelten, esetleg külön fejezetben foglalkozzon a Semmelweis Terv – ismertette dr. Cseh Károly. Szükségesnek látjuk, hogy a Semmelweis Terv foglalkozás-egészségügyi szempontból kapcsolódjon a Kormány Széchenyi tervéhez, amely fő célkitűzésként a foglalkoztatás dinamikus bővítését határozta meg és egyértelműeknek tartja, hogy az egészséges munkavállaló gazdasági értéket jelent, ezért írja elő feladatként a 42. oldalon, hogy „az élőmunka karbantartását meg kell oldani.” Ez kizárólag a foglalkozás-egészségügyi orvosokkal oldható meg.
Az elmúlt hetekben a Semmelweis Terv tekintetében a szakmánk progresszivitási szintjeit határoztuk meg, megadva az egyes szintek kompetenciáját. A három egymásra épülő szint: alapellátás, szakellátás, országos intézet (OMFI). Kiemelten fontosnak tartjuk az egészségügyi dolgozók foglalkozási kockázatainak csökkentését. Az egészségügyi dolgozók átlagos életkora messze alulmarad más munkavállalói populációtól. Gyakoriak a foglalkozási megbetegedések: a vírus hepatitiszek, tbc mozgásszervi megbetegedések. Magas munkahelyi egészségi kockázatot jelent a citosztatikummal végzett munka, ionizáló sugárzás, formalin, etilénoxid expozíció, melyek foglalkozási rákkeltők. Az egészségügyi dolgozók körében növekvő számban jelentkeznek a mentális megbetegedések és a kiégési (burn out) szindróma.
Az egészségügyi dolgozók egészség karbantartásában meghatározó szerepe van a foglalkozás-egészségügyi szolgálatoknak. Az egészségügyi dolgozók életpálya modelljéből hiányzik a munkavállalók egészségének karbantartása, amelyet célszerű lenne külön megjelölni.
– Milyen tervei vannak a szakmai kollégiumi tagsággal kapcsolatban?
Az örömteli, egészséges és biztonságos munkavégzés jelentős humántőkét jelent a munkáltatók és a társadalom számára egyaránt, hisz ezek garantálják a munkavállalók egészségének megőrzését és jó élet és munka minőségüket. Az egészséges munkavállaló jelentős gazdasági értéket jelent. Célszerű, ha a munkáltató mindent megtesz annak érdekében, hogy dolgozói egészséges és biztonságos munkahelyen dolgozhassanak. Ez a gazdasági fejlődés egyik motorja. Az egészséges munkahely megteremtésében való közreműködés és az egészséges munkavállaló garantálása a foglalkozás-egészségügyi orvos (szolgálat) alapvető feladata. A foglalkozás-orvostani szakmai testületeinek, a tagozatnak, a tanácsnak, az országos intézetnek, a szakfelügyeletnek, a kamarai szekciónak, a tudományos társaságnak, a foglalkozás-orvostan oktatásával foglalkozó egyetemi intézményeknek, a szakápoló képzéssel foglalkozó intézményeknek közös célja és feladata a foglalkozás-egészségügy szakmai fejlődésében (fejlesztésében) való közreműködés, hogy a munkavégzésből eredő új egészségi kockázatok kihívásainak is eleget tudjon tenni a szakma. Ehhez a szakmai evidenciák mellett a működési anomáliákra is megoldásokat kell találnunk, meg kell határozni a kompetenciák mellett, a foglalkozás-egészségügy minőségi, etikai, képzési, finanszírozási kritériumokat is.
2011. 09. 09.
eLitMed
Kapcsolódó anyagok: Szinte minden ellenőrzött munkáltatónál tártak fel szabálytalanságot
Felrobban az időzített bomba – Interjú dr. Hajnal Ferenccel
Gondolat
Karl Friedrich Hieronymus von Münchhausen báró, német katonatiszt, akinek neve a nagyotmondással forrott össze, 295 éve, 1720. május 11-én született.
A paleontológiai leletek és a genetikai vizsgálatok egyértelműen azt mutatják, hogy az emberiség Afrikából származik. Nem kellene használnunk az ezt tagadó, elavult kifejezést.
Gondolat
A látásra vonatkozó igehelyek és értelmezésük, szimbolikus jelentőségük a Bibliában.
Gondolat
VIII. Henrik betegségei
Gondolat
Tiltakozó közleményekkel „szavaznak” sorra az egyetemek az alapítványi átalakítás, illetve annak intézési módja ellen. Professzorok, munkatársak, hallgatók, legutóbb az MTA doktorai adtak ki hivatalos állásfoglalást. Megkérdeztünk „kívülállókat”, Freund Tamást, az MTA elnökét, Tillmann József filozófus, esztéta, egyetemi tanárt, Fleck Zoltán jogász, szociológust, tanszékvezető egyetemi tanárt a kialakult helyzetről, a folyamatról, illetve Fábián Istvánt, a debreceni egyetem korábbi rektorát is. Többen a tudományos és kutatómunka, az egyetemi autonómia ellehetetlenülésétől félnek, veszélyes ugyanis, ha ezek a szellemi műhelyek politikai irányítás alá kerülnek. Az MTA elnöke kiemelte az egyetemi autonómia tiszteletben tartásának és a döntések előtti tisztázó vitáknak a fontosságát.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
Egészségpolitika
Interjú Sinkó Eszterrel, a Semmelweis Egyetem Egészségügyi Menedzserképző Központ egészségügyi közgazdászával. Meglátása szerint az egészségügy jelenleg „betegelhárító üzemmódban” dolgozik, zajlik az összeomlása.
Hírvilág
Kónya Ilona klinikai szakpszichológus a daganatos megbetegedések, köztük az emlődaganat kialakulásának lélektani vonatkozásait, pszichológiai hatásait és az onkopszichológiai tudományág feladatait vizsgálja.
Megtalálták a különféle pszichedelikumok terápiás hatása mögött álló mechanizmust, ami nemcsak a neuropszichiátriai kórképek, köztük az autizmus és a stroke, de a süketség és a vakság jobb kezelését is ígéri.
Egészségügyi szakmai irányelv az akut ischaemiás stroke diagnosztikájáról és kezeléséről
Szocio-gazdasági- és egészségi állapot: halálozás és megbetegedés
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás