Betegfogadási listák – soktényezős a vállalhatatlanul hosszú idő
2023. OKTÓBER 24.
2023. OKTÓBER 24.
Szöveg nagyítása:
Az előjegyzések megnyúlásáért ugyan a Covid-járvány hosszú távú hatásai is felelősek, de sokkal inkább a szakorvosi és szakdolgozói hiány, a motiválatlanság, a betegutak szervezetlensége, a rendszer „túlfűtöttsége” és a forráshiány az okai. Folyamatosan találkozunk a hosszú várakozással az egészségügyben. Az egyes területeken korábban is szinte vállalhatatlan hivatalos várólisták mellé ma már mind több beavatkozás sorakozott fel. Mindeközben az utóbbi hónapokban egy újabb jelenségről írt a sajtó. A titkos nyilvántartásokról, ahol akár hónapokig is várakozhatnak a betegek, mielőtt felkerülnének a hivatalos kórházi várólistára. A jelenségről három, az ország különböző részein élő érintett számolt be az Átlátszónak. Kitöltötték a kérdőíves felmérést, de sokáig nem voltak tisztában vele, hogy nem a „hivatalos” listára iratkoztak fel. Egy egészségügyi szakember megerősítette, hogy a betegek által említettek egyáltalán nem egyedi esetek.
Mint mondja: „Szinte mindenkinek van egy másik várólistája, ahol jegyzik a betegeket, ami nem mindig egyezik a hivatalos listával.”
Nem létezik olyan program, amely összehangolná a magánrendelésre, vagy az ambulanciára érkező, majd műtétre előjegyzett betegeket a hivatalos kórházi várólistával. Privátrendelőben egyébként sem lehetne közfinanszírozott ellátásra előjegyezni a pácienst. Ráadásul nem biztos, hogy minden esetben hosszabb a várólista a hivatalosan elérhető adatoknál, rövidebb is lehet, ha például nem törlik azt a beteget, akinél elmarad a műtét.
A Portfólió írta meg, hogy a NEAK adatbázisában szereplőnél jóval többen várnak valamilyen operációra. A lap információi szerint ennek magyarázata, hogy a kórházak egy része nem közöl naprakész adatokat, hiába lenne ez kötelező. Szakértőink szerint lehetséges, hogy nem a várólistáról operálnak. Általában ezek intézeti várólista-kezelési problémák. Ma már szankcionálják az intézetet, ha húsz százaléknál több beteget operál a hivatalos várólista megkerülésével.
A NEAK legfrissebb adatai szerint a korábbi, a 2023. évi márciusi 39,7 ezer fővel szemben jelenleg a várakozók száma a kötelező várólistákon 40 334. A kapacitáshiány miatt vezetett listákon pedig minimális mértékű csökkenés tapasztalható.
„Az egészségügyi kormányzat 2023. évre 5 milliárd forint többletforrást biztosított a várólistás ellátásokra, a halasztások pótlására, a várakozási idők csökkentésére. Ezt a keretet a szolgáltatók már felhasználták, ezért az egészségügyi kormányzat 2023. szeptember 1-től 50%-kal megemelte azt. Ezenkívül az egészségügyi irányítás folyamatosan nyomon követi a várólisták alakulását. A betegek már 2012. július 1-től kezdődően képesek a rendszer publikus felületén tájékozódni a várólistahelyzetről, az egyes szolgáltatóknál jellemző várakozási időről. Az egészségügyi szolgáltatóknak eddig is jogszabályban meghatározott kötelessége volt a várólistára vett betegek érdemben történő tájékoztatása. A tájékoztatásnak ki kell terjednie arra is, hol tud informálódni a beteg a várakozási időkről és várólista helyzetéről” – tájékoztatott a NEAK.
További kérdéseinkre elmondták, hogy „a Nemzeti Egészségbiztosítási Alapkezelőnek nincs konkrét információja a sajtóban emlegetett ún. kockás füzetes informális listákról. Az egészségügyi szolgáltatók a hatályos jogszabályok szerint nem vezethetnek ilyen listákat, amennyiben így járnak el, az jogszabálysértés. A NEAK által működtetett Országos Várólista Nyilvántartási Rendszernek egyik alapfunkciója az ellenőrzött és validált adatok alapján az ellátási helyzet felmérése. A „kockás füzetes” listák – amennyiben léteznek, pont ez ellen hatnak, azáltal, hogy a finanszírozó és az egészségügyi kormányzat nem látja a tényleges adatokat, számokat – nem tud időben és hatékonyan beavatkozni az esetleges ellátási problémák kialakulásakor. A várólista-csökkentési források a kötelező, illetve kapacitáshiányos várólistakörbe tartozó többletellátások, műtétek megvalósulását teszi lehetővé. Az egészségügyi szolgálatók bizonyos számú többletműtét vállalása esetén (a finanszírozó előzetes jóváhagyása után) tudnak hozzáférni a forrásokhoz, amelyek segítségével az úgynevezett TÉK (teljes éves keret: a finanszírozási korlát) feletti ellátásokat és a műtéteket végző orvosok, szakdolgozók anyagi ösztönzését tudják finanszírozni, amennyiben pluszmunkát vállalnak” – nyilatkozta az alapkezelő. „A NEAK folyamatosan kapcsolatot tart az egészségügyi szolgáltató intézményekkel, monitorozza és elemzi a munkájukat. Számtalan informatikai ellenőrzést, esetenként helyszíni ellenőrzést, információbekérést végez annak érdekében, hogy a finanszírozónak és az egészségügyi kormányzatnak átlátható képe legyen a országos várakozási helyzetről. A NEAK-hoz egyre gyakrabban érkező betegpanaszokból az derül ki, hogy nagyon sokszor a betegek nem tudnak arról, hogy a lakóhelyüktől kicsit távolabb, akár a szomszéd megyében az adott műtéti ellátást fele- vagy negyedannyi várakozással igénybe tudják venni. A tapasztalatokat, illetve a betegpanaszokat érzékelve az egészségügyi kormányzat szigorítást vezetett be az eljárásrendben. 2023. július 1-jétől a jogszabály előírja, hogy a beteg kezelőorvosának a tájékoztatás tényét – a beteg aláírásával igazoltan – a betegdokumentációban kötelezően rögzíteni kell. A fenti intézkedéseken túl folyamatban van a NEAK publikus várólista-honlapjának fejlesztése, ahol az új lekérdezések olyan alapkérdésekre adhatnak választ, mint hogy hol van a legkisebb várakozási idő az adott műtétre a lakhely megadott távolságán belül. A betegeket rendszeresen és közérthető módon tájékoztatni kell a lehetőségeikről, jogaikról, az eljárás módjáról. Ennek érdekében a NEAK honlapján folyamatban van a betegtájékoztatási információk fejlesztése.”
A várólistákon kívül létezik a betegfogadási lista a járóbeteg-szakellátásban. Itt szintén nem ritka a hosszú várakozási idő. Egy újonnan jelentkezett anyajegy bőrgyógyászati kivizsgálásához augusztusban már csak év végére tudnak időpontot adni. A laborvizsgálatoknál a korábban megszokott 1 hetes várakozási idő szintén legalább 2-3-szorosára növekedett, de van, ahol ez eléri az 5-6 hetet is a Medicina 2000 Poliklinikai és Járóbeteg Szakellátási Szövetség felmérése alapján.
Dr. Pásztélyi Zsolt, a Medicina 2000 Poliklinikai és Járóbeteg Szakellátási Szövetség elnöke szerint több oka is van annak, hogy ma már valóban hónapokat kell várni egy-egy szakellátásra, vagy vérvizsgálatokra.
„Az egyértelműen látszik, hogy a rendszer ’túlfűtött’, a betegek zúdulnak a szakrendelésekre. Tény, hogy öregszik a társadalmunk, egyre több a beteg ember is, de a nemzetközi felmérések szerint a magyarok sokkal többet járnak szakorvoshoz, mint Európa más országaiban. A háziorvosok is gyakrabban küldik tovább a pácienseket magasabb szintű ellátásra. A finanszírozásuk nem teszi érdekeltté őket, hogy több mindent ellássanak. Sok esetben többszörös laborvizsgálatok is történnek. Ha az igény tartósan ezen a szinten marad, az a teljesítménykorlátok és laborfinanszírozás átgondolása nélkül nem lesz fenntartható. Ezért a Medicina 2000 Magyar Járóbeteg Szakellátási Szövetség indítványozza a laborkassza felülvizsgálatát, az évek óta változatlan finanszírozás növelését. Hosszú távon nem elfogadható, hogy a háziorvosi indikátorrendszer teljesítésének laboratóriumi költségterhét a járóbeteg-szakrendelők viseljék. Egy kormányrendelet szerint a járóbeteg-szakellátásban 2024. március 1-től bevezetik a digitális időpont-foglalási rendszert, ami lehetővé teszi, hogy az Elektronikus Egészségügyi Szolgáltatási Téren (EESZT) keresztül a járóbeteg-szakellátás betegfogadási időpontjait a szolgáltató közzé tegye” – mondja az elnök, aki szerint ma elégtelenek a társadalombiztosítás szolgáltatásvásárlói funkciói. Nincs betegirányítás sem, a humán erőforráshiány pedig e területen is komolyan érezteti hatását.
Kun J Viktória
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
Egészségpolitika
Mindenképpen módosításra szorul az új egészségügyi jogállásról szóló törvény – állították egybehangzóan munkajogász szakértők egy, az egészségügyi szolgálati jogviszonyról szóló törvényről szervezett videókonferencián. Ahogy elfogadhatatlan ennyire méltatlan, elkapkodott, kidolgozatlan és indokolatlanul nehéz körülményeket teremteni, és ilyen választásra kényszeríteni valakit az élethivatását illetően.
Egészségpolitika
Szülés körüli depresszió, az újszülött alvási, étkezési, figyelem zavara, a sok sírás, megannyi jelzés, amivel foglalkozni kell. A korábbi teóriákkal szemben nemcsak két éves kor után, hanem már egészen korai időszakban is figyelni kell és diagnózis is felállítható a kisbaba lelki problémájáról. A témában először rendeztek a napokban nemzetközi konferenciát Magyarországon, ahol több mint 240 előadást tartottak az érintett területek neves szakemberei.
Egészségpolitika
Úgy tűnik ebben a hazai álláspont egyértelmű, de számos országban már kismamákat oltanak. A jelenlegi szakértői vélemények szerint az mRNS-oltások nem veszélyesek a terhes kismamákra, de klinikai kísérletek hiányában ezt mégsem lehet százszázalékos biztonsággal állítani. Magyarországon éppen ezért nem ajánlják az oltást várandósoknak, de az Egyesült Államokban, Izraelben, vagy Angliában a kismamákra bízzák a döntést. Gyermekeknek egyelőre sehol sem adnak vakcinát.
Egészségpolitika
Tisztában vagyunk azzal, hogy a járvány elleni védekezésbe már mindenki belefáradt. Mégis, egészségügyi szakemberként tudjuk, hogy a Covid-19-járvány 4. hulláma során sem lesznek elkerülhetők a racionális korlátozó intézkedések. Hazánk jelenlegi átoltottsági szintjén a nyájimmunitás kialakulásával egyelőre nem számolhatunk, az ismét erősödő járvány a következő hónapokban több ezer áldozattal jár majd, elsősorban az oltatlanok között. Le kell számolnunk azzal a tévhittel is, hogy a beoltottság önmagában teljes biztonságot jelent! A hamis biztonságérzet az oltottak körében, a kiegészítő védelmi szabályok sutba dobása a járvány fellángolásának a melegágyát képezi az átoltottság mai szintje mellett.
Egészségpolitika
Interjú Sinkó Eszterrel, a Semmelweis Egyetem Egészségügyi Menedzserképző Központ egészségügyi közgazdászával. Meglátása szerint az egészségügy jelenleg „betegelhárító üzemmódban” dolgozik, zajlik az összeomlása.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
Megtalálták a különféle pszichedelikumok terápiás hatása mögött álló mechanizmust, ami nemcsak a neuropszichiátriai kórképek, köztük az autizmus és a stroke, de a süketség és a vakság jobb kezelését is ígéri.
Peritonealis dialízis a gyakorlatban – a klinikai nefrológus szempontjai nem csak nefrológusoknak
Mesterséges intelligencia alapú országos döntéstámogató rendszer bevezetése a hazai stroke-ellátás javítására
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében