Fenyegető klímaváltozás
2016. SZEPTEMBER 19.
2016. SZEPTEMBER 19.
Szöveg nagyítása:
Szél Ágoston rektor személyes meghívására tartott előadást Áder János köztársasági elnök a Semmelweis Egyetem Szent-Györgyi termében a medikusoknak. A közelmúltban megrendezett párizsi klímacsúcs jegyében, az elnök előadásában többek között, az ott elhangzott információkat összegezte. Előadása bevezetőjében utalt egy korábbi nemzetközi felmérésre, amely az egyre „gyorsuló világ” veszélyeire hívta fel a figyelmet. Abban, számos tényező mellett, a kutatók az elsők között említették a Föld lakosságának demográfiai robbanását és rámutattak arra a riasztó tényre, hogy a bolygó országai közül éppen azokban a régiókban gyarapszik a lakosság a legintenzívebben, ahol a környezeti és gazdasági adottságok a legkevésbé megfelelőek. Becsléseik szerint 2050-re a Föld lakossága meghaladja majd a 9 milliárdot. Különösen gyors népességnövekedés várható Indiában, Etiópiában és Nigériában. Városba vágynak az emberek E létszámgyarapodást tovább súlyosbítja az a tény is, hogy vele párhuzamosan az urbanizációs folyamatok is erősen felgyorsulnak, amelyek további környezetkárosító hatásokat generálnak. Ezt a tendenciát támasztja alá az a tény is, hogy míg az 1950-es évek táján a világon mindössze nyolc nagyváros létezett, amelynek lélekszáma meghaladta az ötmilliót, közülük négy európai, két ázsiai és két amerikai volt, addig napjainkban a Földön 65 ilyen nagy létszámú, sokmillió lakost magában foglaló város létezik, a többségük (40) Ázsiában. Sok közülük 20 milliósnál is nagyobb lakossággal. Jelenleg a bolygó népességének az 52 százaléka él városokban, 2050-re, az előrejelzések szerint, négy emberből három, városlakó lesz. Hetente egymillió ember költözik a városokba. Ahhoz, hogy ezeknek az új városlakóknak legyen lakhelyük és hozzá megfelelő infrastruktúra, az emberiségnek annyi várost kellene rövid időn belül felépítenie, mint eddig, az emberiség történelme alatt összesen. A felgyorsuló urbanizáció miatt – folytatta az előadó – gyorsítani kell a természeti erő- és energiaforrások koncentrációját, ezáltal vészesen megnő a környezet terhelése, a vizek és a talaj szennyezése, illetve az emberi tevékenység folytán óriási mennyiségű hulladék keletkezik. Az egyre nagyobb lélekszámú városi lakosság folyamatosan nagyobb mennyiségű élelmiszert, vizet igényel és több fogyasztási cikket vásárol. Mindezen tevékenységek pedig növelik a súlyos levegőszennyezést okozó üvegházhatású gázok kibocsájtását.
Ember és környezet
A szerző ökológus, a hazai környezet-, és természetvédelem ismert szakembere és a fenntartható fejlődés fáradhatatlan kutatója és propagátora. Gyulai Iván e kötetében a fenntartható fejlődés koncepcióját mutatja be. Nagyon világosan, közérthetően, rendszerszemléletben. Onnan indul el, hogy a megközelítésmód fókuszában nem az emberi igények, hanem a szükségletek kielégítésének biztosítása áll. Ez a kérdéskör magyar irodalmában gyakran összekeveredik.
Ember és környezet
A kötet alapján teljes bizonyossággal látható, hogy a klíma változása, a tiszta ivóvíz hiánya, a lecsökkent biológiai sokféleség rengeteg viszontagságot hoz még az emberiség számára.
Ember és környezet
Az SZVT Kutatási és Fejlesztési Központ székházában került sor arra az interaktív konferenciára, melynek témája Gyulai Iván „Fenntartható fejlődés” tanulmányának három fejezete volt. Az egyes fejezetekhez korreferátumok hangzottak el Gyulai Iván rövid ismertetőit követően, majd a hallgatóság oszthatta meg észrevételeit...
Az Asteraceae család, azaz a fészkesvirágzatúak a világ egyik legszélesebb elterjedésű és legfajgazdagabb növénycsaládja. Olyan növényeket sorolunk ide, mint a pongyola pitypang, a saláta, a cikória, a kamilla és az articsóka. E taxon egészségügyi jelentőségét vizsgálták a The Plants of the Asteraceae Family as Agents in the Protection of Human Health című tanulmány szerzői. Nagy diverzitásuk ellenére a legtöbb faj kémiai összetétele alapjaiban hasonló, a prebiotikus tulajdonságú inulinnak mindegyikük jó forrása. Emellett erős antioxidáns, gyulladáscsökkentő, antimikrobiális, vizelethajtó és sebgyógyító hatást is kifejtenek.
Ember és környezet
A klímaváltozással foglalkozó szakirodalom áttekintését is elvégző közleményben Luke Kemp és munkatársai (amerikai, kínai, brit, holland és német kutatók) kifejtik: bár a kulcsfontosságú Torontói Deklaráció már 1988-ban megállapította, hogy a klímaváltozás lehetséges következményeinél csak egy globális nukleáris háború következményei lehetnek rosszabbak...
Ember és környezet
Égnek az erdők, a városok. Kontinenseket elmosó áradások, éhínség, forróság, pusztító földrengések, járványok. A migráció megoldhatatlanná vált a nemzetek számára. Természeti, humanitárius és geopolitikai összeomlás tanúi vagyunk. Kiszámíthatatlanná vált nemzeti és világgazdasági folyamatokban, hatalmas bizonytalanságban kell a gazdasági szereplőknek termelni, működni.
Pszichiátriai betegek családi ápolása Geelben, megállíthatatlanul zsugorodó agy, mintavétel lábtörlőkről, szódásszifon és Sokol rádió a demencia ellen. Hétvégi lapszemle – külföldről és itthonról.
Ember és környezet
A napjainkban zajló globális környezeti változások közvetlen és közvetett módokon egyaránt fenyegetik az emberi egészséget. Hogy pontosan milyen változások hogyan, arról az Environment International szakfolyóiratban jelent meg egy tanulmány Current and future threats to human health in the Anthropocene címmel.
A katasztrofikus klímaváltozási szcenáriók kutatása
A globális felmelegedés 17 százalékkal csökkentheti a vizek élővilágát
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás