Az antibiotikumok sötét oldala: humán mikrobiom- és egészségkárosító hatások
2024. JANUÁR 05.
2024. JANUÁR 05.
Szöveg nagyítása:
A probléma
A mikrobiótának alapvető jelentősége van az emberi egészségben: többek között a metabolizmusban és az immunműködésben, mint például az immunrendszer fejlődésében és a patogének kolonizációjának megakadályozásában is szerepet játszik. A széles spektrumú antibiotikumok azonban károsítják a bélmikrobiomot, mellyel például a patogének kolonizációjának gátlása, a nélkülözhetetlen tápanyagok és bioaktív vegyületek létrehozása, valamint az energiametabolizmus is összefügg.
Az antibiotikumok mikrobiom- és így egészségkárosító hatásai legkésőbb a születéstől a felnőttkorig mindenféle életszakaszban jelentkeznek. A felnőttekre jellemző mikrobiom nagyjából 2–4 éves korig bezárólag alakul ki, így az ebben az időszakban történtek meghatározó jelentőségűek a későbbi életre nézve. Ezért mind a várandós nők, mind a csecsemők antibiotikumokkal történő kezelése esetén sokkal nagyobb figyelmet kellene fordítani a túlhasználat és a helytelen alkalmazás elkerülésére. A mikrobiom alakulását olyan tényezők is befolyásolják, mint a születés módja (a természetes hüvelyi szülés előnyösebb), és a nyugati társadalmakban a nők 35%-a kap antibiotikumot a várandósság, illetve szülés alatt. Az alakuló mikrobiom bolygatása azért is problémás, mert még az immunrendszer érését is módosítja újszülöttkorban és kisgyermekkorban.
Nem csak a mikrobiom diverzitását, hanem annak funkcionalitását és így az általuk termelt metabolitok rendelkezésre állását is módosítják az antibiotikumok. Mindemellett megzavarják a mikrobiom tagjai és a gazda között zajló kommunikációt: csökkentik azon baktériumok számát, amelyek a mintázatfelismerő receptorok (és bizonyos egyéb folyamatok) szempontjából igen fontos molekulákat termelnek. Az antibiotikumok tehát hatással vannak a baktériumok és a gazda között zajló komplex interakciókra a baktériumközösségek átalakításán keresztül.
Az antibiotikum-rezisztencia
Az emberi test antibiotikumrezisztencia-gének rezervoárjaként is működik, és a bélrendszer különösen fontos ebből a szempontból. Az antibiotikum-rezisztencia problémájában meghatározó szerepe van a baktériumellenes szerek túlhasználatának és helytelen alkalmazásának, de megjegyzendő, hogy a rezisztenciagének emberi beavatkozás nélkül is megtalálhatók a környezetben. Érdekes módon antibiotikum-kezelésen nem átesett nyugati, illetve más kultúrákból származó emberek szervezetében egyaránt találtak ilyen géneket. Az antibiotikum-rezisztens baktériumok egyébként képesek átjutni az anyatejen keresztül a csecsemő szervezetébe.
Ugyan vegyesek az eredmények, számos kutatás talált összefüggést különféle születési rendellenességek és az antibiotikumok alkalmazása között (különösen a várandósság korai időszakában történt antibiotikum-fogyasztás esetén), például epilepszia, szív- és nemiszerv-fejlődési rendellenességek terén. Ezek lehetséges összefüggések, nem pedig ok-okozati viszonyok, de mindenképpen óvatosságra intenek. Az antibiotikum-használat a vetélések kockázatát is növelheti.
A kutatás
A kutatók az antibiotikumok néhány alternatíváját is számba vették. A kezelések káros hatásainak ellensúlyozására lehetőséget nyújtanak a probiotikumok, ezek azonban nem feltétlenül vezetnek a károsodott mikrobiom teljes helyreállásához. A székletátültetés ígéretesebb megoldás. Az antibiotikum-rezisztencia problémájának enyhítésére helyettesítő vagy kiegészítő megoldásként a fágterápia és a bakteriocinek alkalmazását is vizsgálják. A fágterápiát egyébként az 1900-as években írták le és használták először, az antibiotikumok megjelenése azonban kiszorította őket a nyugati orvoslásban. A monoklonális antitestek szintén kedvezőbb alternatívái vagy kiegészítői lehetnek az antibiotikumos kezeléseknek.
szemlézte: Pribéli Levente
Eredeti hivatkozás: Patangia, D. V., Anthony Ryan, C., Dempsey, E., Paul Ross, R., & Stanton, C. (2022). Impact of antibiotics on the human microbiome and consequences for host health. MicrobiologyOpen, 11(1), e1260.
https://doi.org/10.1002/mbo3.1260
Ember és környezet
A szerző ökológus, a hazai környezet-, és természetvédelem ismert szakembere és a fenntartható fejlődés fáradhatatlan kutatója és propagátora. Gyulai Iván e kötetében a fenntartható fejlődés koncepcióját mutatja be. Nagyon világosan, közérthetően, rendszerszemléletben. Onnan indul el, hogy a megközelítésmód fókuszában nem az emberi igények, hanem a szükségletek kielégítésének biztosítása áll. Ez a kérdéskör magyar irodalmában gyakran összekeveredik.
Ember és környezet
A kötet alapján teljes bizonyossággal látható, hogy a klíma változása, a tiszta ivóvíz hiánya, a lecsökkent biológiai sokféleség rengeteg viszontagságot hoz még az emberiség számára.
Ember és környezet
Az SZVT Kutatási és Fejlesztési Központ székházában került sor arra az interaktív konferenciára, melynek témája Gyulai Iván „Fenntartható fejlődés” tanulmányának három fejezete volt. Az egyes fejezetekhez korreferátumok hangzottak el Gyulai Iván rövid ismertetőit követően, majd a hallgatóság oszthatta meg észrevételeit...
Az Asteraceae család, azaz a fészkesvirágzatúak a világ egyik legszélesebb elterjedésű és legfajgazdagabb növénycsaládja. Olyan növényeket sorolunk ide, mint a pongyola pitypang, a saláta, a cikória, a kamilla és az articsóka. E taxon egészségügyi jelentőségét vizsgálták a The Plants of the Asteraceae Family as Agents in the Protection of Human Health című tanulmány szerzői. Nagy diverzitásuk ellenére a legtöbb faj kémiai összetétele alapjaiban hasonló, a prebiotikus tulajdonságú inulinnak mindegyikük jó forrása. Emellett erős antioxidáns, gyulladáscsökkentő, antimikrobiális, vizelethajtó és sebgyógyító hatást is kifejtenek.
Ember és környezet
A klímaváltozással foglalkozó szakirodalom áttekintését is elvégző közleményben Luke Kemp és munkatársai (amerikai, kínai, brit, holland és német kutatók) kifejtik: bár a kulcsfontosságú Torontói Deklaráció már 1988-ban megállapította, hogy a klímaváltozás lehetséges következményeinél csak egy globális nukleáris háború következményei lehetnek rosszabbak...
Ember és környezet
Az antibiotikum-rezisztenciát gyakran keretezik az „Egy Egészség koncepción” keresztül – azaz olyan problémaként, amely az ember, más állatok és a környezet egészségének az egységével kapcsolatos.
Korunk egyik nagy kihívása az antibiotikum-rezisztencia problémája. Az antibiotikumok túlhasználatát jellemzően úgy keretezik, mintha pusztán viselkedésváltozási kérdés lenne: a szereket felíró szakemberek és a páciensek tudásán, attitűdjén kellene változtatni. Ezt a megközelítést azonban meg kell haladnunk, ha érdemi választ akarunk adni a problémára – állítja egy, a BMJ Global Health szaklapban megjelent tanulmány.
Sok bélbaktérium tartalmaz a genomjába integráltan fágokat, amik bizonyos környezeti feltételek, így egyes bélbe jutó gyógyszerek indukáló hatására kiszabadulnak, és lyticussá válnak.
Változások, újdonságok a csecsemőgyógyászati nefrológiában – II. rész.
Antibiotikumokkal próbáljuk betömni a gondoskodás és a higiénia tátongó réseit
1.
2.
3.
4.
5.
1.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet2.
3.
4.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében5.
Helyünk a világban
Alacsony ellenállóképesség jellemzi a magyar egészségügyet egy nemzetközi felmérés szerint