A zöldterületek kedvező egészségügyi hatásai
2022. JÚLIUS 25.
2022. JÚLIUS 25.
Szöveg nagyítása:
A zöldterületek kedvezői egészségügyi hatása régóta ismert, azonban a The health benefits of the great outdoors: A systematic review and metaanalysis of greenspace exposure and health outcomes című cikk szerzői szerint ez idáig nem végeztek olyan kutatást, amelyben szisztematikus szakirodalmi áttekintés és meta-analízis segítségével összegzik a témában rendelkezésre álló ismereteket. A publikáció az Environmental Research szaklapban jelent meg, a kutatók 103 megfigyelésre alapuló, és 40 kísérleti elrendezést alkalmazó tanulmányt elemeztek. Kutatásuk újdonsága abban áll, hogy nem csak bizonyos egészségügyi hatásokkal való összefüggéseket, hanem széles körű egészségügyi kimeneteleket vettek számításba. Eredményeik egyértelműen alátámasztották, hogy a zöldterületeknek széles körű pozitív hatásai vannak az emberi egészségre. Szignifikánsnak bizonyult a pulzus, a diasztolés vérnyomás, a HDL-koleszterinre gyakorolt kedvező hatás, továbbá szignifikánsan javult például a szívfrekvencia-változékonyság (heart rate variability). A 2-es típusú cukorbetegség (T2DM), a mortalitás (all-cause mortality), a cardiovascularis eredetű mortalitás is javul a zöldterületeknek köszönhetően, ahogy a terhességek kimenetele terén a koraszülés kevésbé jellemző, a terhességek időtartama is előnyösebb. A tanulmányban vizsgált, de összehasonlítást nem lehetővé tevő publikációk mindemellett beszámoltak más kedvező hatásokról a rákkimenetelek, légzőrendszeri eredetű halálozás, alváshossz, különböző biomarkerek és neurológiai kimenetelek esetén is. A zöldterületek egyre szélesebb körben megerősített kedvező hatásainak magyarázatára számos különböző elmélet létezik. A zöldterületek fontosak a fizikai aktivitás, a társadalmi kohézió és a stresszcsökkentés szempontjából is, és a sokféle baktériummal való találkozás immunrendszeri, gyulladáscsökkentő hatásokkal is járhat. Az erdőfürdőzéssel kapcsolatos szakirodalomban sokszor megjelenik, hogy a fák által kibocsátott illékony vegyületek (phytoncides) is hozzájárulhatnak a pozitív egészségügyi hatásokhoz. Kutatások arra utalnak, hogy az alacsonyabb szocioökonómiai státuszú emberek esetén a zöldterületek hatása fokozottabban érvényesül. A jelen tanulmányban áttekintett publikációkban azonban nem volt elég ilyen jellegű információ ahhoz, hogy a metaanalízisből biztos megállapításokat lehessen tenni. Ez a témakör fontos további kutatási irány lehet. A tanulmány szerzői törekedtek rá, hogy minél több publikációt bevegyenek a vizsgálatba, fontos szempont volt az inkluzivitás. Ez egyrészt erőssége is a cikknek, másrészt viszont felveti a kisléptékű kísérletekben kapott eredmények általánosíthatóságának kérdését. További limitációként említik meg, hogy pragmatikus okokból ki kellett zárniuk a mentális egészség és a fertőző betegségek kérdéskörét, valamint megemlítik, hogy a felhasznált publikációk heterogenitása is befolyásolhatja az eredményeket. A szerzők kiemelik, hogy kedvező hatásaik miatt az elérhető zöldterületek, utcai növényzet létrehozása, helyreállítása és fenntartása egy komplex megközelítés részeként fontos eleme lehet az emberi egészség javításának. Szemlézte: Pribéli Levente Eredeti közlemény: Twohig-Bennett, C., & Jones, A. (2018). The health benefits of the great outdoors: A systematic review and meta-analysis of greenspace exposure and health outcomes. Environmental research, 166, 628-637.
Ember és környezet
A szerző ökológus, a hazai környezet-, és természetvédelem ismert szakembere és a fenntartható fejlődés fáradhatatlan kutatója és propagátora. Gyulai Iván e kötetében a fenntartható fejlődés koncepcióját mutatja be. Nagyon világosan, közérthetően, rendszerszemléletben. Onnan indul el, hogy a megközelítésmód fókuszában nem az emberi igények, hanem a szükségletek kielégítésének biztosítása áll. Ez a kérdéskör magyar irodalmában gyakran összekeveredik.
Ember és környezet
A kötet alapján teljes bizonyossággal látható, hogy a klíma változása, a tiszta ivóvíz hiánya, a lecsökkent biológiai sokféleség rengeteg viszontagságot hoz még az emberiség számára.
Ember és környezet
Az SZVT Kutatási és Fejlesztési Központ székházában került sor arra az interaktív konferenciára, melynek témája Gyulai Iván „Fenntartható fejlődés” tanulmányának három fejezete volt. Az egyes fejezetekhez korreferátumok hangzottak el Gyulai Iván rövid ismertetőit követően, majd a hallgatóság oszthatta meg észrevételeit...
Az Asteraceae család, azaz a fészkesvirágzatúak a világ egyik legszélesebb elterjedésű és legfajgazdagabb növénycsaládja. Olyan növényeket sorolunk ide, mint a pongyola pitypang, a saláta, a cikória, a kamilla és az articsóka. E taxon egészségügyi jelentőségét vizsgálták a The Plants of the Asteraceae Family as Agents in the Protection of Human Health című tanulmány szerzői. Nagy diverzitásuk ellenére a legtöbb faj kémiai összetétele alapjaiban hasonló, a prebiotikus tulajdonságú inulinnak mindegyikük jó forrása. Emellett erős antioxidáns, gyulladáscsökkentő, antimikrobiális, vizelethajtó és sebgyógyító hatást is kifejtenek.
Ember és környezet
A klímaváltozással foglalkozó szakirodalom áttekintését is elvégző közleményben Luke Kemp és munkatársai (amerikai, kínai, brit, holland és német kutatók) kifejtik: bár a kulcsfontosságú Torontói Deklaráció már 1988-ban megállapította, hogy a klímaváltozás lehetséges következményeinél csak egy globális nukleáris háború következményei lehetnek rosszabbak...
Az éghajlatváltozás egyre több ember számára válik a hétköznapok megkerülhetetlen valóságává. A már megtörtént vagy várható környezeti változások hosszú távú érzelmi következményekkel járnak – például ökológiai gyásszal, szolasztalgiával, ökoszorongással.
Ember és környezet
A rangos BMJ szakfolyóiratban megjelent tanulmány az intenzív ellátás környezeti hatásainak mérséklését járja körül. Milyen utak vezethetnek a fenntarthatóbb működéshez, miközben az ellátás minősége nem romlik, hanem javul?
A 2-es típusú diabetes mellitus komplex, krónikus betegség, és ennek megfelelően a kezelése is szükségszerűen multifaktoriális. Jellemzően magában foglal életmódváltásra ösztönző (étkezés, fizikai aktivitás) és – ha ezek nem vezetnek eredményre, akkor – farmakológiai beavatkozást is.
A nátrium-glükóz kotranszporter-2-inhibitoroknak a diabetes mellitus kezelésén túlmutató reno- és kardioprotektív hatásai
Az egészségügyi szakdolgozók jövedelmének alakulása 2004–2021 között hazánkban
1.
2.
3.
4.
5.
1.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet2.
3.
4.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében5.
Helyünk a világban
Alacsony ellenállóképesség jellemzi a magyar egészségügyet egy nemzetközi felmérés szerint
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás