A nem fertőző betegségek és az éghajlatváltozás
2024. MÁRCIUS 08.
2024. MÁRCIUS 08.
Szöveg nagyítása:
Az iparosodás és a mechanizáció, melyek motorjai a fosszilis energiahordozók, centralizációt és fokozott feldolgozást eredményeztek az élelemtermelésben (könnyen emészthető, energiadús, de tápanyagban gyakran szegényes élelem tömegét termelik) csökkentették a fizikai aktivitást, növelték a levegő szennyezettségét és az üvegházhatású gázok kibocsátását. Így mind a nem fertőző betegségek – például a ma globálisan vezető halálokként jelentkező szívproblémák – terjedésében, mind a földi éghajlat melegedésében meghatározó a szerepük.
A régmúlt
A tanulmány sorra veszi, hogy az emberiség történetében milyen szerepe volt a külsődleges energiaforrásoknak, és ezek hogyan követték egymást. Az első ilyen energiaforrás a tűz, a biomasszaégetés volt, melynek használata a jelen ismeretek szerint akár 1,5 millió évvel ezelőtt is megjelenhetett a Homo nemzetségben. Jelentősége az ember tájátalakító hatásában és az élelem táplálóbbá és biztonságosabbá alakításában (így az egészség védelmében) kiemelkedő. Az emberi mezőgazdálkodásnak is döntő hatása volt a fejlődésre, az egészségre. Nemcsak pozitív értelemben: a letelepedett csoportok esetében például gyakoribbak voltak a betegségek és nőtt a mortalitás a vándorló életmódhoz képest. A helyhez kötött életformát élő népek alkalmazni kezdték az állati vonóerőt is, majd, körülbelül hatezer évvel ezelőtt a szél- és vízenergia használatát is elkezdték. A mezőgazdaság és a külsődleges energiaforrások alkalmazásának növekedése társadalmi változásokat is hozott. Kialakultak az egyenlőtlenségek és a specializálóció. Mindez elősegítette az anyagi kultúra, a fogyasztói javak diverzifikálódását és termelését.
A „közelmúlt”
A fosszilis energiahordozók széles körű alkalmazása az 1700-as éveket követően a rendelkezésre álló óriási mennyiség miatt jelentett kritikus változást. Sem eredetében (ami végső soron biomassza), sem felhasználásában nem hozott alapvető újdonságot. A fosszilis források meghatározó hajtóerői voltak ugyan az ipari forradalom kulcsfontosságú találmányainak (mint a gőzgép, robbanómotor, elektromosenergia-termelés), de ezek a technológiák lényegileg ugyanazt a szerepet töltötték be, mint más technológiák korábban: az élelemtermelést, a szállítást, a termékelőállítást és a lakóhely biztosítását. Mennyiségi téren természetesen hatalmas változásról van szó. A szerző felveti az „ötvenes szabály” koncepcióját, miszerint egy nyugati társadalomban élő ember körülbelül 50-szer annyi energiát használ és 50-szer annyi tárgy gyártása kapcsolódik az életéhez, mint egyetlen vadászó-gyűjtőgető emberéhez.
A lehetséges megoldások
Bár a nem fertőző betegségek és az éghajlatváltozás egyaránt visszavezethetők az emberiség történetén végighúzódó külsődleges energiaforrások használatára, a két problémakör együttes kezelése egyáltalán nem magától értetődő. A karbonsemleges energiaforrásokra való áttérés például alapvető jelentőségű lenne az éghajlatváltozás kezelésében. Viszont, ha a külsődleges energiahasználat mértéke változatlan marad, az élelemtermelést, szállítást és termék-előállítást formáló iparosodás és mechanizáció érintetlen marad, fenntartva ezzel a hozzájuk kapcsolódó egészségügyi problémákat. Az áttérésnek például a levegőminőség javításán keresztül jelentős pozitív hatása is lehet. A fizikai aktivitás nőhetne, ha többen választanák a motorizált közlekedés helyett a gyaloglást vagy a kerékpározást. A nagyobb képet szemlélve azonban ennek viszonylag csekély hatása lenne az éghajlatváltozásra: egyrészt a teljes üvegházhatásúgáz-kibocsátásnak kis részét adják ezek az utak, másrészt általában távoli úticélra irányulnak, ezért szükség van a motorizált megoldásra. Az egészségesebb táplálkozás népszerűsítése szintén fontos, például az elhízás és más kapcsolódó betegségek visszaszorítása érdekében. Ha azonban az ipari élelemtermelés változatlan marad, továbbra is fenntarthatatlan lesz az élelmezés. Sokkal több élelemtermelőre, decentralizált gazdaságokra van szükség. Emellett ki kell vezetni az energiát és így műtrágyákat is nyújtó fosszilis energiahordozókat.
Mindez arra mutat rá, hogy – bár több szempontból is rendkívül fontos a környezetkímélőbb technológiákra való áttérés – az emberi egészség védelme és az ökológiai fenntarthatóság megvalósítása számos különféle választ kíván.
szemlézte: Pribéli Levente
Eredeti hivatkozás: Pontzer, H. (2021). Hotter and sicker: External energy expenditure and the tangled evolutionary roots of anthropogenic climate change and chronic disease. American Journal of Human Biology, 33(4), e23579.
Ember és környezet
A szerző ökológus, a hazai környezet-, és természetvédelem ismert szakembere és a fenntartható fejlődés fáradhatatlan kutatója és propagátora. Gyulai Iván e kötetében a fenntartható fejlődés koncepcióját mutatja be. Nagyon világosan, közérthetően, rendszerszemléletben. Onnan indul el, hogy a megközelítésmód fókuszában nem az emberi igények, hanem a szükségletek kielégítésének biztosítása áll. Ez a kérdéskör magyar irodalmában gyakran összekeveredik.
Ember és környezet
A kötet alapján teljes bizonyossággal látható, hogy a klíma változása, a tiszta ivóvíz hiánya, a lecsökkent biológiai sokféleség rengeteg viszontagságot hoz még az emberiség számára.
Ember és környezet
Az SZVT Kutatási és Fejlesztési Központ székházában került sor arra az interaktív konferenciára, melynek témája Gyulai Iván „Fenntartható fejlődés” tanulmányának három fejezete volt. Az egyes fejezetekhez korreferátumok hangzottak el Gyulai Iván rövid ismertetőit követően, majd a hallgatóság oszthatta meg észrevételeit...
Az Asteraceae család, azaz a fészkesvirágzatúak a világ egyik legszélesebb elterjedésű és legfajgazdagabb növénycsaládja. Olyan növényeket sorolunk ide, mint a pongyola pitypang, a saláta, a cikória, a kamilla és az articsóka. E taxon egészségügyi jelentőségét vizsgálták a The Plants of the Asteraceae Family as Agents in the Protection of Human Health című tanulmány szerzői. Nagy diverzitásuk ellenére a legtöbb faj kémiai összetétele alapjaiban hasonló, a prebiotikus tulajdonságú inulinnak mindegyikük jó forrása. Emellett erős antioxidáns, gyulladáscsökkentő, antimikrobiális, vizelethajtó és sebgyógyító hatást is kifejtenek.
Ember és környezet
A klímaváltozással foglalkozó szakirodalom áttekintését is elvégző közleményben Luke Kemp és munkatársai (amerikai, kínai, brit, holland és német kutatók) kifejtik: bár a kulcsfontosságú Torontói Deklaráció már 1988-ban megállapította, hogy a klímaváltozás lehetséges következményeinél csak egy globális nukleáris háború következményei lehetnek rosszabbak...
Az éghajlatváltozás egyre több ember számára válik a hétköznapok megkerülhetetlen valóságává. A már megtörtént vagy várható környezeti változások hosszú távú érzelmi következményekkel járnak – például ökológiai gyásszal, szolasztalgiával, ökoszorongással.
Ember és környezet
A nem fertőző betegségek visszaszorítását célzó törekvéseknek a pálmaolajiparra is ki kellene terjedniük egy, a Bulletin of the World Health Organization szakfolyóiratban megjelent tanulmány szerint.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
High-flow nasal oxigénterápia alkalmazása Covid-19-pneumonia okozta légzési elégtelen betegek kezelésében az intenzív osztályon kívül
A fertőző betegségek gyakorlatilag biológiai inváziók
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében