Az új-koronavírus fertőzés megelőzése egészségügyi dolgozók körében
2020. MÁRCIUS 23.
2020. MÁRCIUS 23.
Szöveg nagyítása:
Hongkong és Szingapúr január végén fedezte fel az első új-koronavírus eseteket, majd az esetek számának gyors növekedését tapasztalták. Betiltották a nagy összejöveteleket, az embereket otthoni munkavégzésre irányították, és ösztönözték a távolságtartást a hétköznapi találkozásokban is. A fertőzést igazoló vizsgálatok számát is a lehető leggyorsabban növelték. Azonban ezek az intézkedések sem lennének elegendőek, ha a vírus tovább terjedne az egészségügyi dolgozók között és az egészségügyi intézményekben. A két ország járó- és fekvőbeteg ellátásban, mint ahogy az Egyesült Államokban is, nem volt elegendő köpeny és N95 (ffp3) maszk, illetve először a vírus teszteket sem lehetett kellő mennyiségben beszerezni. Hat hét elteltével azonban Hongkongban és Szingapurban is sikerült elkerülni a járvány szélesebb körű elterjedését, és a kórházak is mentesültek a túlzott terheléstől. Kulcsfontosságú megoldásaik a következők voltak: 1) a dolgozók minden beteggel történő interakció során sebészi maszkot, kesztyűt visejenek, 2) ügyeljenek a megfelelő kézfertőtlenítésre, 3) minden egyes betegvizsgálat után minden felületet fertőtlenítsenek. 4) Gyanús tünetekkel (mérsékelt hőemelkedés, köhögés, légzőszervi panaszok, fáradtság vagy izomfájdalmak) rendelkezők, vagy az expozíció (vírusfertőzött helyekre való utazás vagy igazolt fertőzöttekkel való kapcsolatfelvétel) esetén az ilyen személyek elkülönítendők a többi betegtől, és - ahol csak lehetséges - külön légzőszervi osztályokon és klinikákon, külön helyszíneken. 5) A személyes távolságtartást a dolgozók a klinikákon és kórházakon belül is tartsák be, a várótermek székeit egymástól két méter távolságra helyezzék el; 6) Az orvosok és a betegek is tartsák be a 2 méter távolságot, természetesen kivéve a vizsgálatokat. Az N95 (ffp3) maszkok, arcvédők, védőszemüvegek és köpenyek használata olyan eljárásokra van fenntartva, amelyekben a járvány cseppfertőzéssel terjedhet (például a beteg intubálása kapcsán is altatás céljából), tehet ezeket az ismert vagy feltételezett COVID-19 esetekbe is kötelező alkalmazni. Mi történik azonban akkor, ha a teszt pozitív eredményt mutat - mondjuk egy kórházi dolgozó vagy egy beteg esetében, vagy az alapellátási rendelőben, vagy a mentőszolgálatnál? Ilyenkor mindent meg kell tenni a kontaktszemélyek felkutatásának érdekében, és csak azok kerüljenek karanténba, akik szoros kapcsolatban voltak a fertőzött személyekkel. 1) Hongkongban a „szoros kapcsolat” tizenöt percet jelentett, kevesebb, mint két méter távolságban, sebészi maszk használata nélkül; 2) Szingapúrban harminc perc volt a határ. 3) Ha az expozíció rövidebb volt, de 2 méteren belüli távolsággal, és több mint két percig tartott, akkor a dolgozók munkában maradhatnak, amennyiben sebészi maszkot viselnek, és naponta kétszer ellenőrzik a testhőmérsékletüket. 4) Azokat az embereket, akiknek rövid, esetleges kapcsolatai voltak, csak arra kell kérni, hogy figyeljék önmagukon a tünetek megjelenését. Az SARS-CoV-2, bár úgy tűnik, hogy fertőzőbb az influenzánál, továbbra is kezelhető a szokásos közegészségügyi intézkedésekkel: távolságtartás a társadalmi érintkezésben, alapvető kézhigiénia és -tisztítás, célzott izolálás és karantén a betegeknél és a fokozott kockázatú egyéneknél, az egészségügyi ellátás kapacitásának növelése (ellátás, tesztelés, személyzet, osztályok) és a koordinált, egységes, nyilvános tájékoztatást kell adni, átlátható, naprakész iránymutatásokkal és adatokkal. Akik foglalkozásuk körében állandó kapcsolatban vannak az emberekkel, nem kell pánikba esniük, ha kiderül, hogy egy koronavírussal fertőzött személy velük azonos helyiségben tartozkodott, vagy közelebb állt hozzájuk, amint az kívánatos kell volna. Az átvitel elsősorban tartós expozíció révén alakul ki, és akkor is abban ez esetben ha az alapvető védelem hiányzik (kézhigiénia, cseppfertőzés elleni védelem). Szingapúrban egy súlyos tüdőgyulladásban szenvedő beteg kapcsán, mielőtt a COVID-19-et diagnosztizálták, négy nap alatt 41 egészségügyi dolgozó volt veszélynek kitéve, akik 85%-ban csak műtéti maszkot használt. A megfelelő kézhigiénia miatt azonban egyikük sem fertőzött meg. Az USA-ban az első tapasztalatok alapján San Francisco-ban a közegészségügyi hatóság enyhített a korlátozásokon, és engedték, hogy a veszélyeztetett alkalmazottak a munkahelyükönn maradjanak, mindaddig, amíg sebészeti maszkot viselnek, és tünetmentesek. Egy seattle-i kórház is hasonló eljárást alkalmaz, az állami közegészségügyi hatóság és a CDC támogatásával. Az egészségügyi dolgozók betegség elleni védelmében fontosnak tűnő tényezők a gondos kézhigiénia és a tisztítás biztosítása; a klinikák és kórházak korlátozása a szükséges beteglátogatásokra; az ellátás átterelése a virtuális csatornákra (például telefon és videó); és a cseppfertőzéssel kapcsolatos szokásos óvintézkedések (műtéti maszk, kesztyű és ruha) alkalmazása légzőszervi betegek esetén. Így a kórházakban alkalmazott biztonsági intézkedések miatt inkább az valószínűsíthető, hogy a személyzet otthon fog fertőzést szerezni, mintsem a munkahelyén. Ezért minden egészségügyi dolgozó - nem csak azok, akik a betegekkel való érintkezésben fertőzésveszélynek vannak kitéve - minden nap jelentse, hogy lázas vagy influenzás tünetei volnának a munka megkezdése előtt. Dél-Koreában arra összpontosítottak, hogy mindenkit megvizsgálanak, akiknél gyanús tünetek jelentkeztek, vagy akiknek a közösségében magas volt a fertőzésveszély kockázata. Megállapították, hogy a vírus olyan emberek körében terjed leginkább, akik semmilyen tünetet nem észlelnek. Az a siker, amelyet Hong Kong és Szingapúr ért el láz- vagy influenza-szerű tünetekkel való szűrés során, azt sugallja, hogy a tünetmentes fertőzés kockázata sokkal alacsonyabb lehet, mint gondolnánk. Eredeti közlemény: Atul Gawande: Keeping the Coronavirus from Infecting Health-Care Workers Szemlézte: Balázs Péter dr. A WHO ajánlásai WHO: Country & Technical Guidance - Coronavirus disease (COVID-19) A fenti szemlézés tájékoztató jellegű, tudományos eredmények vázlatos bemutatása, a hazai, a COVID-19 járvánnyal kapcsolatban érvényben lévő eljárásrend az alábbi oldalon érhető el: Nemzeti Népegészségügyi Központ: ELJÁRÁSREND A 2020. ÉVBEN AZONOSÍTOTT ÚJ KORONAVÍRUSSAL KAPCSOLATBAN - 2020.03.16. eLitMed.hu 2020.március 23.
Járványügy
A Covid-19-ről szóló beszámolók a betegség súlyosságától függően, tünetileg leggyakrabban a lázat, a fáradtságot, a száraz köhögést, az izomfájdalmat és a légszomjat említik. Ugyanakkor a szerzők tudomása szerint eddig csak egy tanulmány foglalkozott Covid-19 fertőzötteknél a szag- vagy ízérzékelésben bekövetkezett változásokkal, és 34%-os prevalenciát állapítottak meg a kórházban kezeltek körében. Viszont a tanulmány nem közölt adatot a megváltozott érzékelés idejéről és a többi tünethez való viszonyáról.
A SARS-CoV-2 vírus fertőzés kapcsán még nem ismerjük pontosan a szervezet antitest válaszát, illetve az antitestek kimutatásának klinikai értékét sem tudjuk még felmérni.
Az egyes jelentések és tudományos publikációk a SARS CoV-2 vírussal fertőzött betegek tünetei között leggyakrabban a lázat, a fáradtságot, a száraz köhögést, az izomfájdalmat és a légszomjat említik. Ugyanakkor enyhe tüneteket mutató betegek gyakran számoltak be a szag- vagy ízérzékelésben bekövetkezett változásokról, mint a megbetegedés általuk tapasztalt első jeléről.
Járványügy
A szerzők szerkesztőségi levél formájában hívják fel a figyelmet arra, hogy a 2019 decembere óta világjárvánnyá lett coronavírus betegség 2019 (COVID-19) okozója, az új coronavirus (SARS-CoV-2) az ismert légzőszervi panaszok mellett gasztrointesztinális tüneteket is okozhat. Enyhe tünetekről van szó: émelygés, hányinger, nem súlyos hasmenés, melyeknek összefüggését a járvánnyal gyakran nem ismerik fel, jóllehet egyértelműen kimutatható a SARS-CoV-jelenléte a tápcsatornából vett biopsziás anyagban éppúgy, mint a székletben. Az emésztőszervi tünetek megelőzhetik a légúti tüneteket. A kezdeti tünetek felismerése nagy jelentőségű, mert lehetővé teszi a fertőzés korai diagnózisát és a beteg izolálását, még a léguti tünetek megjelenése előtt. Jelenleg nem tisztázott fontos szempont a fertőzőképesség megállapítása a gasztrointesztinális COVID-19 eseteiben.
Avagy mikor hagyhatja el a beteg a kórházat és mikor érhet véget az otthoni karantén? Az Európai Betegségmegelőzési és Ellenőrzési központ (ECDC) az EU/EGT-tagállamok felkérésére készített útmutatása azokra a szempontokra tesz ajánlásokat, amelyek alapján az igazoltan COVID-19-fertőzött beteg biztonságosan (azaz fertőzésveszély nélkül) kibocsátható a kórházból, vagy megszüntethető otthoni izolációja.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Egészségpolitika
Interjú Sinkó Eszterrel, a Semmelweis Egyetem Egészségügyi Menedzserképző Központ egészségügyi közgazdászával. Meglátása szerint az egészségügy jelenleg „betegelhárító üzemmódban” dolgozik, zajlik az összeomlása.
Egészségpolitika
Soós Adrianna, a Független Egészségügyi Szakszervezet (FESZ) elnöke szerint a most megvalósult béremelés túl későn történt, éves kihatása kevés, az idei év így reálkereset-csökkenést hozott a szakdolgozóknak. Interjúnkban beszélt a bérfeszültségekről, víziókról, a következő két év várakozásairól is.
Egészségpolitika
Hogyan lehet szétverni egy régió egészségügyi „fellegvárait” néhány év alatt? – interjú prof. dr. Barkai Lászlóval.
Változások, újdonságok a csecsemőgyógyászati nefrológiában – II. rész.
Az egészségügyi szakdolgozók jövedelmének alakulása 2004–2021 között hazánkban
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás