Mind többen fizetnek saját zsebből
2016. ÁPRILIS 12.
2016. ÁPRILIS 12.
Szöveg nagyítása:
Miközben a kormányzati összkiadások 10 százalékát fordítjuk a hazai egészségügy fenntartására, ami az európai országokhoz viszonyítva alacsony, addig a háztartások fogyasztásuk négy százalékát költik el egészségügyi szolgáltatásokra, ami az OECD országain belül kiugróan magas arány – derült ki többek között azon a keddi háttérbeszélgetésen, ahol az is elhangzott, az OTP Egészségpénztár tagságának 40 százaléka úgynevezett „alvó” ügyfél, aki nem fizet havi rendszerességgel hozzájárulást.
forrás: Diagnoscan Magyarország
A magánköltéseik közel felét (49 százalék) gyógyszerekre fordítja a lakosság, 39 százalékát költi orvosi szolgáltatásokra, fogászati ellátásra 8, míg egyéb gyógyászati segédeszközökre három százalékot fizetnek ki – számolt be dr. Leitner György, a Diagnoscan Magyarország ügyvezető igazgatója. Míg a magyarok 2012-ben 31 ezer forintot költöttek fejenként saját pénztárcájukból az egészségükre, addig ez az összeg 2014-ben közel megduplázódott, már 61 ezer forint volt. A Magyarországon évente mintegy egymillió vizsgálatot végző diagnosztikai cég, amely nyolc közfinanszírozott és három magánközpontot üzemeltet hazánkban, korábban a Szinapszis Kft-vel közösen végzett felmérést arról, milyen mértékben támaszkodnak a budapesti lakosok a magán egészségügyi szolgáltatókra. Míg 2015-ben ez az arány 45 százalék volt, idén az év első két hónapjában hatvan százalékra emelkedett – emlékeztetett a korábban végzett kutatásra Leitner György, amely szerint a szolgáltatások 81 százaléka volt szakorvosi tanácsadás, 53 százalékban pedig modern diagnosztikai, CT, MR és UH vizsgálatokat végeztettek a magánszférában a páciensek. A diagnosztikai szolgáltatások közül a magán orvosi rendszer keretében legtöbben (63 százalék) ultrahang vizsgálatot vettek igénybe, a megkérdezettek fele labor, negyede röntgen, MR, illetve kardiológiai vizsgálatért fizetett. Mivel a hazai CT és MR eszközök állománya jóval elmarad az európai átlagtól, a diagnosztikai vizsgálatokra több hetet, esetleg négy-öt hónapot is várniuk azoknak, akik ezt közfinanszírozott intézményben vennék igénybe, míg a várakozási idő a magánszolgáltatók esetében átlagosan maximum egy hétre tehető. Az ügyvezető szerint a közellátás színvonalában a közeljövőben nem várható javulás, a hosszas várakozási idők megint csak a magánszolgáltatók felé terelik a betegeket, ami egyébként már nem a gazdagok kiváltsága, hiszen a felmérés szerint a kevésbé tehetős állampolgárok is egyre nagyobb számban fordulnak a magánszektorhoz. Gépparkot bővítettek, TVK-t nem Pedig a közfinanszírozott diagnosztikai géppark fejlesztésében – uniós forrásokra támaszkodva – nagy előrelépést jelentett az a tavaly évvégén zárult KEOP pályázat, amelynek 40 milliárd forintja 67 intézmény 81 projektjéhez nyújtott fedezetet. Ugyan a daganatos betegek ellátásában mérföldkövet jelentő, tavaly életbelépett 14 napos szabály technikai hátterét ezzel megteremtette az állam, a nem rákgyanús betegek vizsgálata nem gyorsult fel, hiszen ezekre továbbra is vonatkozik a teljesítmény volumenkorlát. A forrás csak az új CT-, MR-, PET CT-, SPECT CT- és DSA-készülékek beszerzésére nyújtott fedezetet, azok karbantartására, amortizációjára továbbra sem biztosít forrást az állam. Az IME egészségügyi szaklap korábbi, képalkotó diagnosztikai továbbképzésén Beneda Attila helyettes államtitkár úgy fogalmazott, igyekeznek enyhíteni a forráshiányon, de egyelőre „távol állunk a megnyugtató megoldástól”. Ugyancsak ezen a konferencián derült ki, hogy az uniós pénz felhasználása előtt, tavaly szeptemberben 96 CT, 48 MR és 37 DSA mellett mintegy 2000 röntgengép és 5000 ultrahang készülék szolgálta a közfinanszírozott betegek diagnosztikáját. 2014-ben 327 intézményből jelentettek képalkotói tevékenységet az Országos Egészségbiztosítási Pénztár (OEP) felé, azonban az összteljesítmény 80 százalékát 52 szolgáltató fedte le, a szereplők száma, tevékenysége, fenntartói és tulajdonosi háttere, valamint piaci részesedése ugyanúgy heterogén képet mutatott, mint ahogy a CT- és MR-diagnosztika fajlagos költségeiben is jelentősek az eltérések régiónként és területenként. Fel is élik a befizetést A közfinanszírozott kassza szűkössége okán egyre nagyobb jelentősége lesz Magyarországon az egészségügyi öngondoskodásnak, és bár a magyarok 67 százaléka az öngondoskodás egyik legfontosabb formája az egészség megőrzése, azonban 66 százaléka nem készül fel arra, hogy váratlan költségek merülhetnek fel, amikor egészségügyi állapota megváltozik – mondta Studniczky Ferenc, az OTP Egészségpénztár ügyvezető igazgatója a keddi háttérbeszélgetésén. A hazai piac legnagyobb egészségpénztári szereplője arról számolt be, hogy tavalyi minden eddiginél nagyobb mértékben, több mint 500 millió forinttal növekedett a hozzájuk érkező, egyéni befizetések összege, ugyanakkor kérdésre azt is elárulta, egészségpénztáruk 228 ezer tagjának 40 százaléka „alvó” tag, aki hosszabb-rövidebb ideje nem fizeti egészségpénztári hozzájárulását. Az egyéni egészségpénztári befizetések 2008-2015 között jelentősen emelkedtek, a munkáltatói befizetések pedig csökkentek, tavaly 3,5 milliárd forintnyi egyéni feltöltést detektáltak. A befolyt összegeket a pénztártagok szinte maradéktalanul fel is használják, a kétéves lekötés mindössze a tagok 2-5 százalékánál jellemző. Az egészségkártyáról leginkább gyógyszerekre költenek (5,1 Mrd forint), kisebb részben pedig magán egészségügyi szolgáltatásokat (1,7 Mrd forint) fizetnek ki, amiben az is szerepet játszhat, hogy a gyógyszertárakban elérhető a bankkártya terminál, míg a magán orvosi rendelőkben ez még nem jellemző. Az OTP egészségpénztárának tagjai a jövőben egy alkalmazásnak köszönhetően 2-3 percen belül feltölthetik OTP Egészségpénztári egyenlegeiket a bankkártyájukról, hogy ezáltal adókedvezményt is igénybe véve fizethessenek az egészségügyi szolgáltatásokárt – mondta Benyó Péter az OTP Mobil kft. ügyvezető igazgatója, hozzátéve, 10-15 ezer tranzakciót is jelenthet a tudatos, készpénzmentes vásárlóiknak kínált lehetőség . eLitMed.hu, Tarcza Orsolya 2016-04-12
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
Hírvilág
Tüdőrák elleni vakcina klinikai vizsgálata, fogyókúrás szer az öregedés ellen, a közelgő szeptember okozta szorongások; magánegészségügybe menekülő magyarok. Hétvégi lapszemle – külföldről és itthonról.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
A 2-es típusú diabetes mellitus kezelése – per os és fix kombinációs terápia
Covid-19-áldozatok
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás