Hang alapján ismeri fel a Parkinson-kórt egy magyar algoritmus
2015. OKTÓBER 09.
2015. OKTÓBER 09.
Szöveg nagyítása:
A Computational Paralinguistic Challenge elnevezésű megmérettetésen a feladat a beszédben rejlő információk kinyerése automatikus módszerekkel. Minden évben 20-25 nemzetközi csapat indul, idén az SZTE kutatói bizonyultak a legjobbnak - áll a közleményben. Az Interspeech konferencia a beszédtechnológiával foglalkozók legnagyobb és legrangosabb éves konferenciája, amelyet idén Drezdában rendeztek. A szervezők minden évben versenyt is kiírnak a résztvevőknek. A Computational Paralinguistic Challenge-en a feladat a beszédben rejlő információ kinyerése automatikus módszerekkel. A korábbi években beszéd alapján kellett az alany véralkohol-szintjét megbecsülni, megsaccolni, hogy mióta fut valaki a futópadon vagy milyen ételt rág a beszéde közben. Idén többek között a Parkinson-kór felismerése volt a cél a beszélő hangja alapján. A versenyen idén a szegedi csapat - Gosztolya Gábor és Tóth László, az MTA-SZTE Mesterséges Intelligencia Kutatócsoport tudományos munkatársa és -főmunkatársa, Grósz Tamás, az SZTE TTIK Informatikai Tanszékcsoport doktorandusz hallgatója és Busa-Fekete Róbert, a németországi Paderborni Egyetem oktatója - bizonyult a legjobbnak. A szegedi kutatók nem először vettek részt a konferencián és a versenyen, amelyről a korábbi években is szép eredményekkel tértek haza. "A konferencia előtt egy-két hónappal egy honlapon adatbázist helyeznek el, ezen az adatbázison kell a résztvevőknek kísérletezni" - idézte a közlemény Tóth Lászlót. "A verseny lényege a gépi tanulási algoritmusok használata. Ennek során tanítópéldákat adunk az algoritmusnak, az pedig automatikusan megtalálja az összefüggéseket. A nehézséget általában a megfelelő algoritmus kiválasztása és finomhangolása jelenti. A hang felismerése ezután számítógépen keresztül szoftver segítségével történik" - tudatta a kutató. MTI 2015. október 9., péntek
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
A mesterséges intelligencia a családorvosi ellátásban – irodalmi áttekintés
Újabb barangolások a primer aldosteronismusnak nevezett rengetegben
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
3.
4.
5.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás