Somló Bódog az állami beavatkozásról 1907-ben
2022. SZEPTEMBER 30.
2022. SZEPTEMBER 30.
Szöveg nagyítása:
A tanulmány
Somló Bódog az „Állami beavatkozás és individualismus” című tanulmánya 1907-ben jelent meg, közel 200 oldalas mű. Nem csak az állami szabályozás, hanem a szabályozásról, természetes kiválasztódásról illetve az egyénről, kényszerről általában gondolkodik, megelőzve ezzel néhány probléma nemzetközi tematizálását is. Szisztematikus és jól felépített szintetizáló könyv, amely egyes részei korunkban is aktuális kérdéseket tárgyal.
Somló Bódog abból indul ki, hogy a társadalomtudományi kutatás két tényezőre bontható: az emberi szervezet (mint biológiai „objektum”) és annak környezete („a többi világ”), de ez nem ellentétalapú szembeállítás, hanem csak kategoriális. Spenceri szemléletből kiindulva vezeti le az emberi szervezet és annak a boldogságra való törekvését.
Ebből már logikusan következik az emberi szervezet és a környezet kölcsönhatásának vizsgálata. („A környezetnek a lelki élet útján való hatása” című fejezetben elképesztően modern gondolatok olvashatóak.) A kötetben a korszerű kortárs irodalomból is idéz. (Spencer, Stammler stb.). Mielőtt rátér a II. részben az állami beavatkozásra, a 19. fejezetben külön fejezetet szentel a kényszer meghatározásának és kiemeli, hogy a jog a kényszer egyik neme. Ebből már logikusan következik az állami beavatkozások vizsgálata. Az állami beavatkozások jellegét elsőként a természetes kiválasztás szempontjából teszi meg, rendkívül nagy elméleti alapossággal. (Bevezető fejezetben a három versengő evolúciós eszmeáramlat lényegét és közös pontjait ismerteti (például lamarckizmus, darwinizmus, weismannizmus.) A 27. fejezet, a Természetes kiválasztás az emberi társadalmakban, külön figyelmet igényel, mivel szintén széles szakirodalmi szintézist hajt végre. (Benjamin, Giddings, Edmond, Huxley, Perry, Wallace, Spencer stb.)
Minden elmélet lényegi elmélete mellett kritikai elemeket is megfogalmaz, de lényegét tekintve arra jut, hogy jelenleg még nincs eldöntve, hogy a természetes kiválasztódás gondolata alkalmazható-e a társadalmakra is? Ezt követően növénybiológiai/ökológia, sőt cönológiai folyamatokat ismertet és vizsgálja, hogy ezekből mi és hogyan értelmezhető a társadalmi jelenségekre. Megfelelően távolságtartó, de egyben kritikus is (például: „Téves tehát Kellynek az a tanítása, hogy az égalj révén a környezet csak addig gyakorolt kiválasztást az ember felett, a míg az mesterséges ellenállást nem tudott kifejteni”…vagy később, szintén Kellyvel kapcsolatban: „Az első kérdés, a mely e tannal szemben felmerül, az, hogy tényleg véget ért-e már az embernek zoológiai, strukturális fejlődése a történelmi időkben.” )
A szerző megállapítja, hogy a társadalmon kívüli társadalmi környezet is hat a társadalomra és ez akkor széles körben elfogadott álláspont volt. Ebben a fejezetben ismerteti a marxista eszmerendszert is, rendkívül tisztán, lényeglátóan. Felveti, hogy a természetes változás és a mesterséges beavatkozás közötti határvonal nem mindig egyértelmű. Hosszan tárgyalja az individualizmus lehetetlenségét: még egy „vegytisztán” individualista berendezkedésben sem lehetséges individualizmus. Minden társadalomban van szabályozás, ezt a versennyel állítja összefüggésbe a 40. fejezetben. A verseny-szabályozás párba állítása szintén rendkívül haladó megfontolásnak tűnik. A verseny a kiválasztódás egyik eszköze, de éppen az előző fejezetben érinti, hogy például a munkásság alkoholizmusa nem egyéni, hanem társadalmi probléma. A harmadik részben az állami beavatkozások fejlődését taglalja. Nagyfokú módszertani tudatosság és árnyaltság jellemzi ezt a fejezetet, az állami beavatkozások történetét. Kiemeli, hogy nehéz szabályszerűséget, törvényeket megragadni, mert rendkívül változatos és változó a világ, e tekintetben bírálja a spenceri megközelítést, amely természettudományos törvényeket feltételez ezen a területen is. Ezt követően végigmegy a hagyományos társadalomfejlődési modellen és taglalja azok beavatkozásainak jellegzetességeit. Összefoglalva elmondható, hogy Somló Bódog a hazai szociológiatörténet egyik kiemelkedő alakja, aki korán és a kornak megfelelő szisztematikussággal tárgyalt problémákat, amely problémák egy része (például a hazai alkoholizmus) még mindig aktuális és kevéssé értett.
Bíró Zita
Gondolat
Karl Friedrich Hieronymus von Münchhausen báró, német katonatiszt, akinek neve a nagyotmondással forrott össze, 295 éve, 1720. május 11-én született.
A paleontológiai leletek és a genetikai vizsgálatok egyértelműen azt mutatják, hogy az emberiség Afrikából származik. Nem kellene használnunk az ezt tagadó, elavult kifejezést.
Gondolat
A látásra vonatkozó igehelyek és értelmezésük, szimbolikus jelentőségük a Bibliában.
Gondolat
VIII. Henrik betegségei
Gondolat
Tiltakozó közleményekkel „szavaznak” sorra az egyetemek az alapítványi átalakítás, illetve annak intézési módja ellen. Professzorok, munkatársak, hallgatók, legutóbb az MTA doktorai adtak ki hivatalos állásfoglalást. Megkérdeztünk „kívülállókat”, Freund Tamást, az MTA elnökét, Tillmann József filozófus, esztéta, egyetemi tanárt, Fleck Zoltán jogász, szociológust, tanszékvezető egyetemi tanárt a kialakult helyzetről, a folyamatról, illetve Fábián Istvánt, a debreceni egyetem korábbi rektorát is. Többen a tudományos és kutatómunka, az egyetemi autonómia ellehetetlenülésétől félnek, veszélyes ugyanis, ha ezek a szellemi műhelyek politikai irányítás alá kerülnek. Az MTA elnöke kiemelte az egyetemi autonómia tiszteletben tartásának és a döntések előtti tisztázó vitáknak a fontosságát.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
A tudományegyetem nem tud piacra dolgozni – Veszélyt jelent hazánkra nézve a Fudan Egyetem budapesti campusa
„Érdemes-e az orvostörténelemmel továbbra is foglalkoznia?” – Magyary-Kossa Gyula levele Csajkás Bódognak
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás