Nem szőrös-tollas emberek - állatok
2015. JANUÁR 13.
2015. JANUÁR 13.
Szöveg nagyítása:
. Hároméves korában meghalt útépítő mérnök apja, ezért anyja négy gyerekével hazatért Angliába, majd 1935-ben Korfura költözött velük. Négy évig éltek a szigeten, amely Gerald fő szellemi ihletője volt: itt kezdődött egy életen át tartó nagy szerelme a természet világa iránt. Iskolába nem járt, magántanárok oktatták, közülük főleg a természettudós Teo Sztefanidesz hatott rá. Korfui éveire emlékezett később a Családom és egyéb állatfajták című könyvében, sok humorral és öngúnnyal mutatva be családtagjait, a sziget lakóit és élővilágát. A második világháború alatt ismét Angliában éltek. Gerald előbb egy díszállat-kereskedésben dolgozott, majd 1945-ben gondozó lett a Whipsnade-i állatkertben. 1946-ban jelentősebb örökséghez jutott, ami lehetővé tette, hogy állatgyűjtő expedíciót szervezzen. Első ilyen útja 1947-ben Kamerunba vezetett. Számos állatkertnek juttatott gazdag kollekciót, a londoniban 25 új fajt honosított meg. Gyűjtőútjai során megfordult Kamerun mellett Brit Guyanában, Argentínában, Paraguayban, Új-Zélandon, Ausztráliában, Malájföldön, Sierra Leonéban, Mexikóban, Mauritiuson, Indiában és Madagaszkáron. Főleg veszélyeztetett állatokat fogott be, hogy azok az állatkertek védelmében fennmaradhassanak. Útjai egy részét első feleségével, Jacqueline Sonia Rasennel szervezte, akivel 1951-ben házasodott össze. 1979-es válását követően Lee McGeorge lett második felesége és több útján társa. Az állatokat a korabeli szokással szemben nagy gonddal szállította, a költségekre minden pénze ráment. Ezért könyveket kezdett írni, első kameruni útját feldolgozó könyve, a Noé bárkáján 1953-ban jelent meg. Művei nem várt sikert és jövedelmet hoztak számára. 1959-ben saját állatkertet állított fel Jersey-szigetén, mert elégedetlen volt a hasonló intézményekben dívó szakszerűtlen állattartással. 1963-ban alapította meg a Durrell Vadvédelmi Alapítványt a veszélyeztetett fajok megmentésére, ennek jelképéül a kipusztított mauritiusi dodó-madarat választotta. Állatkertje szakmai továbbképzéseket, kutató, szaporító programokat és népszerűsítő előadásokat is szervezett, ő maga is rengeteget adott elő a brit rádióban, s több állatos filmsorozatot készített a BBC megbízásából. Hitte, hogy a megfelelően kialakított állatkert a legalkalmasabb a veszélyeztetett fajok megóvására és az ifjúság figyelmének felkeltésére a természet iránt. Elvetette azok érveit, akik az állatkerteket a bennük lakók börtönének mondták: szerinte az állatok nem szőrös-tollas emberek, pontosan megfogalmazott elképzelésekkel a szabadságról, de vallotta: szükségük van életmódjuknak megfelelő méretű és minőségű helyre. Könyvei közül – melyek többsége magyarul is megjelent - a meg is filmesített Rokonom, Rosy egy elefánt történetét meséli el, A hahagáj pedig egy mesebeli szigeten élő kitalált madár révén érzékelteti a természet elemeinek egymásrautaltságát. Gyűjtőútjairól szólnak A bafuti kopók, A részeg erdő, az Állatkert a poggyászomban, a Fogjál nekem kolóbuszt, a Hogyan lőjünk amatőr természetbúvárt?, a Kalandorok az őserdőben, a Durrell a Szovjetunióban című könyvei. Állatkertje megszervezését ismerteti a Vadállatok bolondja, az Állatkert a kastély körül és A Bárka születésnapja című köteteiben. Családtörténetét a Madarak, vadak, rokonok és az Istenek kertje című könyveiben folytatta, míg a Vadászat felvevőgéppel című kötet filmes expedícióiról szól. Ismeretterjesztő könyve a Vadak a vadonban, szakmai tapasztalatait pedig Az amatőr természetbúvár című kötetében tette közzé. Gyerekregényeket is írt Szamártolvajok és Léghajóval a világ körül címmel. Könyveit sajátos humor és derű szövi át, a kaland és a természettudomány elegyével szórakoztatja híveit. A tucatnyi film mellett mintegy harminc könyvet készített ugyan, de az íróságot nem sokra tartotta, a könyveket csak zoológusi munkája anyagi alapjának tekintette. Idős korában sok baja volt: csípőprotézis-műtétjét májátültetés követte, betegségeiből soha nem épült fel teljesen. 1995. január 30-án hunyt el szeretett Jersey-szigetén. Több állatfaj viseli a nevét. Forrás: MTI 2015. 01. 08.
Gondolat
Karl Friedrich Hieronymus von Münchhausen báró, német katonatiszt, akinek neve a nagyotmondással forrott össze, 295 éve, 1720. május 11-én született.
A paleontológiai leletek és a genetikai vizsgálatok egyértelműen azt mutatják, hogy az emberiség Afrikából származik. Nem kellene használnunk az ezt tagadó, elavult kifejezést.
Gondolat
A látásra vonatkozó igehelyek és értelmezésük, szimbolikus jelentőségük a Bibliában.
Gondolat
VIII. Henrik betegségei
Gondolat
Tiltakozó közleményekkel „szavaznak” sorra az egyetemek az alapítványi átalakítás, illetve annak intézési módja ellen. Professzorok, munkatársak, hallgatók, legutóbb az MTA doktorai adtak ki hivatalos állásfoglalást. Megkérdeztünk „kívülállókat”, Freund Tamást, az MTA elnökét, Tillmann József filozófus, esztéta, egyetemi tanárt, Fleck Zoltán jogász, szociológust, tanszékvezető egyetemi tanárt a kialakult helyzetről, a folyamatról, illetve Fábián Istvánt, a debreceni egyetem korábbi rektorát is. Többen a tudományos és kutatómunka, az egyetemi autonómia ellehetetlenülésétől félnek, veszélyes ugyanis, ha ezek a szellemi műhelyek politikai irányítás alá kerülnek. Az MTA elnöke kiemelte az egyetemi autonómia tiszteletben tartásának és a döntések előtti tisztázó vitáknak a fontosságát.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
A gyógyászati célból használt állatokat is fenyegeti az ökoszisztémák leromlása
Ebadta lehetőségek: kutyás terápiák az egészségügyben műhelykonferencia
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
3.
4.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet5.
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás