Az ismert patogének okozta megbetegedések több mint felét súlyosbíthatja a klímaváltozás
2022. OKTÓBER 25.
2022. OKTÓBER 25.
Szöveg nagyítása:
Aggasztó képet fest az éghajlatváltozás és a humán patogének kapcsolatáról az Over half of known human pathogenic diseases can be aggravated by climate change című tanulmány, mely idén szeptemberben jelent meg a Nature Climate Change szakfolyóiratban. Bár egyes ágensekkel kapcsolatban sok kutatás létezik, ez az első, ami a tágabb értelemben vett patogénekre összességében gyakorolt hatásokat igyekszik feltárni. Eredményeik alapján a 375 vizsgált humán fertőző betegség közül 218 (58%) súlyosbodásához járult hozzá az éghajlatváltozás, és mindössze 16%-ra hatott negatívan. Nagyon sokféle mechanizmus létezik, melyeken keresztül az éghajlatváltozás fokozza a patogének okozta problémákat. Az éghajlatváltozás közelebb hozza a patogéneket az emberekhez: például a melegedés és a csapadékviszonyok átalakulása átformálja számos vektor (mint a szúnyogok) elterjedését. Az extrém időjárási események szintén súlyos következményekkel járnak. Erre egy példa, hogy az áradások és viharok szennyvízkiömléseket is okoznak, ami többek között hantavírus és hepatitiszfertőzésekhez vezet. Az állandóan fagyott talaj felolvadása potenciálisan rendkívül veszélyes patogének „kiszabadulását” eredményezheti – egy, az északi sarkvidéken kitörő anthraxjárványnál a kutatók a genetikai analízis alapján arra következtetnek, hogy a kiváltó mikrobatörzs ilyen módon kerülhetett felszínre. Előfordul az is, hogy az éghajlatváltozás az embereket viszi közelebb a patogénekhez, mint például a vízhez kötődő rekreációs tevékenységek esetén. Vannak patogének, melyeknek a klíma megváltozása olyan életciklusbeli változásokon keresztül kedvez, mint a szaporodásuk elősegítése vagy az életmenet felgyorsítása. Lehetséges, hogy a hőhullámok természetes szelekciós nyomásként a magasabb hőmérséklettel szemben ellenállóbb patogéneknek kedveznek, melyek így emberi megfertőződés esetén kevésbé lesznek leküzdhetők a szervezet egyik fő védekezési módjával, a lázzal. További gondot jelent, hogy az éghajlati kockázatok a test védekezőképességét is rontják. Az influenzára való fokozottabb fogékonyság összefüggésben állhat azzal, hogy az emberi test rosszul viseli a rövid időn belül lezajló nagy hőmérséklet-változásokat. A stressz, melynek mértékét növelhetik az extrém időjárási körülmények és következményeik (hőhullámok, áradások, az ember megélhetésének vagy akár az életének veszélybe kerülése), szintén hátrányos a betegségekkel való megküzdés szempontjából. Bár jóval ritkábban, de vannak olyan esetek is, amikor az éghajlatváltozás a patogének ellen hat. A melegedés például csökkentette a virális megbetegedések terjedését, aminek oka valószínűleg a vírus számára kedvezőtlenebb körülményekben vagy az emberi szervezet magasabb hőmérsékleten való erősebb immunválaszában keresendő (példaként az influenza, a SARS, a Covid-19 említhető). A szárazságok csökkentették a malária és a chikungunya-láz prevalenciáját a szaporodóhelyek visszaszorulása által, bár megjegyzendő, hogy volt, amikor megnövelték a szúnyogdenzitást a megmaradt víztestekben. A kutatók szerint a Covid-19-járvány rámutatott arra, hogy mennyire kitettek vagyunk a patogéneknek, és hogy a hasonló események a rengeteg megbetegedés és haláleset mellett összetett társadalmi-gazdasági hatásokkal is járnak. Fontos kiemelni azonban, hogy a Covid-19 nem egy izolált jelenség. A HIV, a Zika-vírus, a malária, a Dengue- és a chikungunya-láz, az influenza, az ebola, a MERS és a SARS évente több millió halálesethez és felbecsülhetetlen mértékű emberi szenvedéshez vezetnek. A tanulmányból kiderül, hogy az éghajlatváltozás az ismert humán patogének több mint fele esetében fokozó hatást vált ki. A kutatók kiemelik, hogy annyira sok és különféle mechanizmusról és betegségről van szó, hogy rendkívül fontos a problémák súlyosbodását kiváltó éghajlatváltozás megfékezése – nem lehetséges a megoldás pusztán társadalmi szintű alkalmazkodással. Szemlézte: Pribéli Levente Eredeti közlemény: Mora, Camilo, et al. "Over half of known human pathogenic diseases can be aggravated by climate change." Nature climate change 12.9 (2022): 869-875.
Ember és környezet
A szerző ökológus, a hazai környezet-, és természetvédelem ismert szakembere és a fenntartható fejlődés fáradhatatlan kutatója és propagátora. Gyulai Iván e kötetében a fenntartható fejlődés koncepcióját mutatja be. Nagyon világosan, közérthetően, rendszerszemléletben. Onnan indul el, hogy a megközelítésmód fókuszában nem az emberi igények, hanem a szükségletek kielégítésének biztosítása áll. Ez a kérdéskör magyar irodalmában gyakran összekeveredik.
Ember és környezet
A kötet alapján teljes bizonyossággal látható, hogy a klíma változása, a tiszta ivóvíz hiánya, a lecsökkent biológiai sokféleség rengeteg viszontagságot hoz még az emberiség számára.
Ember és környezet
Az SZVT Kutatási és Fejlesztési Központ székházában került sor arra az interaktív konferenciára, melynek témája Gyulai Iván „Fenntartható fejlődés” tanulmányának három fejezete volt. Az egyes fejezetekhez korreferátumok hangzottak el Gyulai Iván rövid ismertetőit követően, majd a hallgatóság oszthatta meg észrevételeit...
Az Asteraceae család, azaz a fészkesvirágzatúak a világ egyik legszélesebb elterjedésű és legfajgazdagabb növénycsaládja. Olyan növényeket sorolunk ide, mint a pongyola pitypang, a saláta, a cikória, a kamilla és az articsóka. E taxon egészségügyi jelentőségét vizsgálták a The Plants of the Asteraceae Family as Agents in the Protection of Human Health című tanulmány szerzői. Nagy diverzitásuk ellenére a legtöbb faj kémiai összetétele alapjaiban hasonló, a prebiotikus tulajdonságú inulinnak mindegyikük jó forrása. Emellett erős antioxidáns, gyulladáscsökkentő, antimikrobiális, vizelethajtó és sebgyógyító hatást is kifejtenek.
Ember és környezet
A klímaváltozással foglalkozó szakirodalom áttekintését is elvégző közleményben Luke Kemp és munkatársai (amerikai, kínai, brit, holland és német kutatók) kifejtik: bár a kulcsfontosságú Torontói Deklaráció már 1988-ban megállapította, hogy a klímaváltozás lehetséges következményeinél csak egy globális nukleáris háború következményei lehetnek rosszabbak...
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
A mikroműanyagok lehetséges hatásai az emberi egészségre
A katasztrofikus klímaváltozási szcenáriók kutatása
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás