A klímakatasztrófa hatása az idegrendszeri betegségekre – amikor már „az agy is leolvad”
SZEMLE eLitMed
2024. SZEPTEMBER 04.
SZEMLE eLitMed
2024. SZEPTEMBER 04.
Szöveg nagyítása:
A melegedés nemcsak a sarki jeget olvasztja fel, de az emberi agyat is, mondja a nevét kereső új tudományág, a klimatológiai neuroepidemiológia. Vagy neuroklimatológia?
A klímaváltozás mindannyiunk agyát érinti: a kutatások szerint a bevándorlási kérelmeket elbírálók a melegebb napokon kisebb valószínűséggel döntenek a menedékkérők javára. Az ilyen napokon a diákok úgy viselkednek, mintha egy negyedévet veszítettek volna az oktatásból, a mérsékelt hőmérsékletű napokhoz képest. A melegebb tanévek alacsonyabb tanulási arányokkal járnak. A járművezetők magasabb hőmérsékleten gyakrabban és hosszabb ideig dudálnak. A hőség agresszívebb büntetéseket jósol a sportban. A hőmérséklet előrejelzi az online gyűlöletbeszéd incidenciáját. A családon belüli erőszak és az öngyilkosság is megugrik a melegebb időjárással, írja Clayton Page Aldern az aeon című ismeretterjesztő portálon, majd ismerteti annak a The Lancet Neurology-ben megjelent elemzésnek az eredményeit, ami 332 tanulmány áttekintésével arra a következtetésre jutott, hogy a klímakatasztrófa nemcsak a humán viselkedést módosítja, de az agyat is. Többek között a migrén, a stroke, az epilepsziás roham és a sclerosis multiplex egyes aspektusai is erősen függnek a hőmérséklettől.
Tajvanon, írják Sanjay Sisodiya és munkatársai, a University College London neurológusai, a szkizofrén betegek kórházba kerülésének kockázata a nappali hőmérsékleti ingadozás mértékével nő. A nappali hőmérsékleti ingadozás Kaliforniában a mentális zavar, az önkárosítás, más személy szándékos megsebesítése, illetve emberölési kísérlet miatti kórházi kezelés növekedéséhez vezet. Svájcban a pszichiátriai rendellenességek miatti kórházi kezelések száma a hőmérséklet növekedésével párhuzamosan emelkedik, és a kockázat különösen a fejlődési rendellenességekben és szkizofréniában szenvedők esetében nagy.
A klímaváltozás kiterjeszti a kórokozó-vektorok – kullancsok, szúnyogok és denevérek – által lakható területet, ami az előrejelzések szerint növeli a zoonózisos agyi betegségek, például a sárgaláz, a zika és az agyi malária előfordulását. A környezet melegedése hatással van az érzékszervekre is, ezáltal is rontja az érzékelést, nem csak az agyra gyakorolt hatás miatt. Az édesvizek melegedése a cianobaktériumok elszaporodásával jár, ezek pedig neurotoxinokat bocsátanak ki, és növelik a neurodegeneratív betegségek, például az amyotrófiás laterálszklerózis kockázatát.
A legújabb tanulmányok szerint az éghajlatváltozás súlyosbíthatja a Parkinson- és az Alzheimer-kórt. Az átlagosnál melegebb éghajlatú országokban az intenzívebb felmelegedés összefüggésbe hozható a Parkinson-kóros megbetegedések növekedésével, és ahogy Sisodiya és munkatársai megjegyzik, a demencia prevalenciájának legnagyobb növekedése várhatóan azokban az országokban következik be, ahol az éghajlatváltozás legnagyobb hatásait tapasztalják. Hasonlóképpen, úgy tűnik, hogy a magas hőmérsékletnek való rövid távú kitettség növeli az Alzheimer-kóros betegek sürgősségi ellátási igényét. A levegő rossz minősége is közreműködik: Mexikóvárosban, ahol a lakosok már fiatal kortól kezdve nagy mennyiségű kis részecskeméretű pornak és ózonnak vannak kitéve, a boncolások a 30 év alattiak 99 százalékánál mutattak ki progresszív Alzheimer-pathológiát.
Régóta ismert, hogy vemhes patkányok hőterhelése késlelteti az utódok idegrendszeri fejlődését. Egy 2022-es epidemiológiai vizsgálat szerint embereknél a korai terhesség alatti hőterhelés a szkizofrénia, az anorexia és az egyéb neuropszichiátriai kórképek kialakulásának szignifikánsan megnövekedett kockázatával jár – a majdan megszületendő gyermekeknél. A természeti katasztrófák méhen belüli megtapasztalása jelentősen növeli a gyermekek későbbi életében a szorongás, a depresszió, a figyelemhiányos hiperaktivitási zavar és a magatartászavarok kockázatát.
A magasabb hőmérséklet a funkcionális agyi hálózatokat – a különböző régiók összehangolt viselkedését – a véletlenszerű aktivitás irányába tolja el. A szélsőséges hőségben túlterhelődik a racionális döntéshozatalban fontos szerepet játszó dorsolaterális prefrontális kéreg (dlPFC). A dlPFC korlátozná az impulzív döntéshozatalt: a dlPFC-aktivitás zavara a limbikus struktúrák, az érzelmek fokozott befolyását jelenti a viselkedésre. A hőstressz zebrahalakban downregulálja a szinapszisok felépítésében és a neurotranszmitter-felszabadulásban fontos fehérjék expresszióját. Egerekben a hő gyulladást vált ki a hippokampuszban.
Végezetül a szerzők idéznek egy, a Nature Climate Change című folyóiratban 2023-ban megjelent cikket (Kimberly Doell, az ausztriai Bécsi Egyetem idegkutatója és kollégái), ami szerint a neurobiológia jó helyzetben van ahhoz, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodási reakciók és a környezetbarát döntéshozatal megértéséhez információkat szolgáltasson, és segítsen annak kiderítésében, hogy hogyan lehet átalakítani a gondolkodásunkat a fenntarthatóság érdekében.
szemlézte: dr. Kazai Anita Eredeti közlemény: Clayton Page Aldern. The melting brain Sisodiya SM, Gulcebi MI, Fortunato F, Mills JD, Haynes E, Bramon E, et al. Climate change and disorders of the nervous system. Lancet Neurol 2024;23(6):636-648. |
Idegtudományok
A kábítószerélvezet valószínűleg a „gondolkodás nélküli cselekvés” veleszületett hajlamához köthető. Legalábbis ezt mutatták ki a kutatók mesterséges stimulánst használó testvérek vizsgálata alapján.
Idegtudományok
A vizsgálat eredménye szerint kevés bizonyíték szól a szteroidok használata mellett akut neuritis vestibularis esetén. A meglévő bizonyítékok alapján a klinikailag fontos kimenetelek és az objektív vestibularis funkciós kimenetelek között nincs szoros kapcsolat: a DHI-skálán mért rokkantságban egy hónap múlva nem volt szignifikáns különbség a placebo és a szteroid között, a kalorikus tesztek ugyanakkor jobb vestibularis funkciót mutattak ugyanebben az időpontban a szteroiddal kezelt betegek körében. Megjegyzendő, hogy a kalorikus teszt a lateralis (horizontális) félkörös ívjárat, így az ezt beidegző nervus vestibularis superior működéséről ad információkat, a neuritis vestibularisban ugyanakkor a nervus vestibularis inferior is érintett lehet, noha ennek izolált érintettsége csupán az esetek 2,3%-ában igazolható.
Idegtudományok
Kutatók egy új terápiás eljárást ismertettek, mellyel csökkenthetőek az agyi infartus okozta károsodások, az elhalt idegek újra növekedhetnek, a kiesett működések helyreállhatnak. Ráadásul az eddigiekkel szemben „a terápia hosszú idővel a stroke után is hatékony” - állítja Gwendolyn Kartje, a cikk első szerzője.
Idegtudományok
A szerotonin nemcsak ingerületátvivőként működik, hanem a génexpresszió szabályozásában is részt vesz. E felfedezés következtében jobban megérthetjük a normál agyfejlődést, a pszichiátriai és neurodegeneratív betegségeket, és új terápiás módszereket fejleszthetünk ki.
Idegtudományok
A szenzitív és specifikus sejtalapú esszék kifejlesztésével a humán myelin-oligodendrocyta glikoprotein (MOG) ellenes IgG-antitestek kimutatása lehetővé tette az anti-MOG antitest-asszociált betegség (anti-MOG antibody-associated disease, MOGAD) és az egyéb demyelinisatiós betegségek elkülönítését. A MOGAD, az aquaporin-4-asszociált neuromyelitis optica spektrum betegség (AQP4-NMOSD) és a sclerosis multiplex (SM) megkülönböztetését a betegségek különböző kórélettani háttere, klinikuma, terápiás és prognosztikus következményei egyaránt indokolják.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
Randomizált, kontrollált klinikai vizsgálatok nem traumás agyállományi vérzésben
Másképp működik az infantilis agy
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében