Négyszeres thrombosis-kockázat egy évvel a műtét után
2011. AUGUSZTUS 15.
2011. AUGUSZTUS 15.
Szöveg nagyítása:
A műtétek utáni thrombosis kockázata még egy év után is négyszer magasabb, mint az átlagnépességben. Egy brit kutatócsoport a nők körében fellépő posztoperatív vénás thromboembolia kockázatát hasonlította az átlagnépességre jellemző értékhez. A legmagasabb kockázatot a műtét utáni 3. héten tapasztalták, de még a 10–12. hónapban is 3,7-szer gyakrabban lépett fel thromboembolia, mint az átlagnépességben. A műtétek sokszorosára növelik a vénás thromboembolia kockázatát, de eddig nem értékelték pontosan a kockázat mértékének időbeli jellemzőit. Az Oxford University kutatói most a prospektív Million Women Study keretében részletes kérdőívet kitöltött, majd a brit egészségügyi nyilvántartások adatai alapján követett nők csoportjának adatait elemezték. A nyilvántartásokban szerepeltek a műtét miatti kórházi felvételek, valamint a thrombosis vagy ennek szövődményei miatti kórházi felvételek és a halálesetek. A torzítás elkerülése érdekében az elemzésben nem vették figyelembe a korábban már operált, illetve a korábban thromboemboliát szenvedett betegek adatait. A posztoperatív időszakban elszenvedett thromboemboliák kockázatát az átlagnépességben tapasztalt incidenciával összevetve a fekvőbetegeken végzett műtétek utáni 1. héten az operált betegek 40-szer gyakrabban szenvedtek vénás thromboemboliás szövődményt. A 3. héten volt a legmagasabb, körülbelül 110 a relatív kockázat, de még a műtét utáni második negyedévben (4–6. hónap) is 9-szeres, a posztoperatív negyedik negyedévben (10–12. hónap) is 3,7-szeres volt a thromboembolia gyakorisága, mint a nem operált átlagnépességben. Az eredeti közleményhez tartozó ábrán látható a thromboembolia relatív kockázata a műtét óta eltelt idő függvényében, az egynapos műtétek, illetve a többnapos kórházi tartózkodással járó műtétek esetében. „Az eredmények azt mutatják, hogy a posztoperatív vénás thromboembolia kockázata nagyobb, és hosszabb ideig fennáll, mint azt korábban gondoltuk” – írják a szerzők. A cikket kísérő szerkesztőségi közlemény szerzője azt is hozzáteszi, hogy mivel a thromboemboliát elszenvedett betegek gyakran nem kerülnek kórházba (és a szerzők által áttekintett nyilvántartások nem tartalmazzák az ambuláns ellátások adatait), a kapott adatok a valóságosnál kisebbnek mutathatják e szövődmény gyakoriságát. A posztoperatív thrombosisprofilaxis bevett gyakorlat, de gyakran csak a kórházi tartózkodás idején, vagy viszonylag rövid ideig, például egy hónapig a műtét után. Az oxfordi kutatók eredményei felhívják a figyelmet a thromboembolia jeleire való folyamatos odafigyelésre műtétek után, illetve a thrombosisprofilaxis meghosszabbítását értékelő klinikai vizsgálatok szükségességére. Szemlézte: eLitMed.hu, dr. Kern Dávid Forrás: BMJ 2009 Dec 3; 339:b4583. BMJ 2009 Dec 3; 339:b4477. Kapcsolódó anyagok: Thromboemboliás betegségek és véralvadásgátlás – Indikációk, lehetőségek, gyakorlati problémák [LAM 2004;14(4)] A D-dimer-szint meghatározásának jelentősége a klinikai gyakorlatban [LAM 2009; 19(12)]
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
Két munkacsatornás endoszkópos műtétek a gerincsebészetben
A postoperativ fájdalom menedzsment helyzete napjainkban Magyarországon - 2. rész
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
3.
4.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet5.
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás