Ha az orvos nő, a betegek elvárják, hogy részt vehessenek a döntéshozatalban
2011. AUGUSZTUS 15.
2011. AUGUSZTUS 15.
Szöveg nagyítása:
Ha a háziorvos nő, a betegek azt várják tőle, hogy involválva lehessenek a probléma megoldásában, különösen, ha ez egy családi egészségügyi probléma, vagy megfázás. A betegek azonban még inkább elvárják a család-orvostól, hogy "hallgasson rájuk, tájékoztassa őket, valamint vegye figyelembe a véleményüket”, mint hogy részt vegyenek a döntéshozatalban. Ez volt a főbb következtetése a University of Granada biostatisztikai osztálya kutatóinak egy tanulmányban, melyet a közelmúltban végeztek. (A tanulmány megjelent a Patient Education and Counseling folyóiratban.) Az vizsgálat során a kutatók háromszázhatvan 16-47 éves beteget kérdeztek meg; 51%-uk volt nő és 49%-uk férfi. A betegek elvárása a döntéshozatalban történő részvételről változott a kezelendő betegségtől függően: így például, ha a betegnek jelentős mellkasi fájdalma volt, 32%-uk szeretett volna részt venni a kezelés kiválasztásában, ezzel szemben egy súlyos családi egészségügyi probléma esetében a mérték 49% volt. A nők kevésbé igényelték a részvételt, amikor depresszióban szenvedtek, de ha a háziorvos nő volt, nagyobb elvárásokat támasztottak a részt vevő probléma-kezelésre, ha a betegség egy családi egészségügyi probléma volt, vagy influenza. A résztvevők kaptak egy kérdőívet, amely öt különböző panasz esetén vizsgálta az orvossal kapcsolatos elvárásukat. Az öt helyzet a következő volt: éles mellkasi fájdalom, hideg láz, kóros váladékozás, depresszió és a szomorúság, és egy súlyos családi egészségügyi probléma. Arra kérték őket, hogy fejezzék ki elvárásaikat a döntéshozatalban való való részvételüket illetően. Kiderült, hogy a legtöbb beteg szeretné, hogy a háziorvos "hallgasson rájuk, tájékoztassa őket, valamint vegye figyelembe a véleményüket”, és kisebb mértékben szeretnék, hogy „saját döntéseket hozzanak, különösen orvosbiológiai problémák esetében.” Szemlézte: elitmed.hu, Kolin Péter Forrás: https://www.eurekalert.org
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
Egészségpolitika
A blokkolóórák után most már személyesen ellenőrök is figyelik, ki tartózkodik a kórházakban. Ki dolgozik, ki fekszik a kórházi ágyakon, és hogyan használják például a diagnosztikai képalkotókat. Bármely nap és a nap bármely órájában érkezhet a mobilegység. Figyelnek, ellenőrzik, leleplezik, „lógnak”-e az egészségügyben dolgozók.
„A beteg egyre gyakrabban találkozik majd azzal, hogy amikor a támogatott, és eddig viszonylag olcsó készítményéért bemegy a patikába, a korábbi óriási választékból csak egy-kettő maradt, aztán már egy sem. Az utóbbi egy évben jelentősen megnőtt az ellátási problémák száma és súlyossága, és az is érezhető, hogy a háttérben meghúzódó okok tendenciózusak” – nyilatkozta az eLitMednek Molnár Márk egészségügyi közgazdász, gyógyszerpiaci szakértő, aki beszélt a gyógyszerellátás múltjáról, jelenéről és jövőjéről is.
Idegtudományok
Az agyak közötti szinkronitás szintje – ami minél erősebb, annál nagyobb élvezettel jár – szociális állatoknál, így az embernél is, előre jelzi a kapcsolat minőségét, állítja a gyorsan növekvő új kutatási terület, a kollektív idegtudomány.
A magányosság 1,4-szeresre növeli a Parkinson-kór kialakulásának kockázatát, míg számos gyógyszer szedése csökkenti, még több gyógyszer pedig növeli incidenciáját.
Egészségpolitika
A közelmúltban elképesztő képek jelentek meg a hazai sajtóban egy határszéli szociális otthon ágyipoloska-fertőzöttségét bemutatva. A tudósítások egyöntetűen arról szóltak, hogy az elmúlt időszakban az ágyipoloskák az otthon különböző épületeiben, lakószobáiban általánosan elterjedtek, így a bemutatott jelenség valójában több száz ott élő (és dolgozó) ember életét keseríti meg, és már huzamosabb ideje. Nem csupán megkeseríti mindennapjaikat, hanem egészségüket is veszélyezteti. Mert az ágyi poloska (Cimex lectularius) a vérszívó poloskák családjába tartozva elsősorban emberek vérével táplálkozik, így súlyos betegségek terjesztője is lehet.
A vesebetegek rehabilitációjának hazai és nemzetközi tapasztalatai – magyarországi célkitűzések
VIII. szekció - Szakdolgozói kutatómunkák eredményei III.
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás