Antidepresszívumok?
2011. AUGUSZTUS 15.
2011. AUGUSZTUS 15.
Szöveg nagyítása:
A jelenleg használt antidepresszívumok kifejlesztését két hipotézisre alapozták: egyrészt arra, hogy a depresszió egyik fő oka a stressz, másrészt arra, hogy a depressziós tüneteket az agyi neurotranszmitterek egyensúlyának felborulása váltja ki. A magyar származású Eva Redei laborjában végzett kutatás, amelyről az idegtudósok legnagyobb éves konferenciáján (Neuroscience 2009, Chicago) számoltak be, mindkét hipotézis érvényességét megkérdőjelezi. A kutatónő szerint már önmagában az is elgondolkodtató, hogy húsz éve nem merült fel új szempont az antidepresszívumok kifejlesztésével kapcsolatban. Redei kutatócsoportjának legfontosabb eredménye, hogy állatkísérletes modelljükben szinte semmilyen átfedést nem találtak a stresszválasszal, illetve a depresszióval kapcsolatos gének működése között. Modellként olyan, több évtizedes munkával kitenyésztett patkányokat használtak, amelyekben hasonló viselkedési és élettani zavarok figyelhetők meg, mint a depressziós betegekben. A depressziós patkányokban microarray technikával megvizsgálták azoknak az agyi régióknak - a hippocampusnak és az amygdalának - a génexpressziós mintázatát (vagyis hogy mely gének kifejeződése nő vagy csökken konzisztensen a "normális" patkányokéhoz képest), amelyeket általában a depresszióval hoznak összefüggésbe. Ugyanezt a technikát olyan - nem depressziós - patkányokban is alkalmazták, amelyeket két héten át stresszhatásoknak tettek ki. A két kísérlet eredményeit összehasonlítva azt találták, hogy a depresszió, illetve a krónikus stressz hatására megváltozott expressziójú gének (a depresszió esetében 1275, a stressz esetében 254 gén) között elhanyagolható az átfedés (összesen 5 gén volt közös). Ez arra utal, hogy a krónikus stressz más molekuláris változásokat idéz elő, mint a depresszió, ami egyben azt is jelenti, hogy a stresszválasz és a depresszió között nincs ok-okozati kapcsolat. A legtöbb állatmodell, amelyet az antidepresszívumok preklinikai tesztelésére használnak, azon a hipotézisen alapul, hogy a stressz depressziót okoz. Az állatokat különböző stresszhatásoknak teszik ki, és megfigyelik a viselkedésüket az antidepresszívum-jelölttel való kezelés mellett, illetve anélkül. Ha a gyógyszer kedvező hatással van az állatok viselkedésére, ígéretes antidepresszívum-jelöltnek minősül. "Csakhogy ezekben a kísérletekben nem a depressziót, hanem a stresszt kezelik. Ez az egyik fő oka annak, hogy a jelenleg használt antidepresszívumok nem eléggé hatékonyak" - magyarázta Redei. Véleménye szerint a gyógyszerkutatásokban azokra a génekre kellene koncentrálni, amelyek expressziója eltér a depressziós patkányokban a normálisakhoz képest. A kutatónő tévesnek ítéli azt a - széles körben elfogadott - nézetet is, mely szerint a depresszió bizonyos agyi neurotranszmitterek (a szerotonin, a noradrenalin és a dopamin) alacsony szintje miatt alakul ki. A depressziós patkányokban ugyanis nem találtak jelentős különbséget az említett neurotranszmittereket kódoló gének aktivitásában a kontroll állatokhoz képest. Az eredmények alapján Redei úgy véli, hogy a depresszióhoz vezető zavarok a szabályozás magasabb szintjén kezdődnek, és az ingerületátvivőket befolyásoló gyógyszerek "az okozatra és nem az okra koncentrálnak". A jellegzetesen emberi betegségek állatokon való modellezésének természetesen megvannak a maga korlátai, amelyeket Redei eredményeinek értelmezésekor éppúgy figyelembe kell venni, mint az általa kritizált antidepresszívumok kifejlesztésekor. A kutató azonban felhívta a figyelmet, hogy a vizsgált agyterületek (a hippocampus és az amygdala) evolúciósan meglehetősen konzervatívak, és figyelemreméltó hasonlóságot mutatnak emberi és patkányagyban. Szemlézte: eLitMed.hu, dr Víg Julianna Forrás: Medical News Today
Hírvilág
A miért illegális a szervkereskedelem? című interjúban Bognár Gergely bioetikus vázolja fel e kérdéskör jelenségeit.
Hírvilág
Az allergiás betegségek, allergiás nátha, urtikária első vonalbeli kezelésére nem szedáló, második generációs antihisztaminok javasoltak. Az egyik legújabb második generációs antihisztamin a bilasztin, amellyel nemcsak felnőtt-, hanem gyermekvizsgálatok is történtek.
Több mint egy éve indították útjára az interneten és különböző fórumokon azt a figyelmeztető hírt, hogy az étkezésre szánt konyhasó kálium-kloriddal kevert, dúsított, sőt akár 100%-ban csak azt tartalmazza. A hírközlő(k) és/vagy annak terjesztői még azt is kihangsúlyozták, összeesküvés elméletekhez illően, hogy ennek következtében a magyar lakosság tudtán és akaratán kívül nátriumszegény diétára van „fogva”. Még azt is megkockáztatták, hogy szerintük egy gyalázatos biológiai népirtásról van szó, hiszen csökken az „egészséges NaCl” bevitel és nő a szervezet számára igen „ártalmas KCl” fogyasztása. Ezáltal -írták embertársaik megsegítésére- számtalan betegségnek lehetünk áldozatai, sőt a krónikus bajainkból éppen ezért nem tudunk meggyógyulni (nemzőképtelenség, allergia, vesebetegség, magas vérnyomás).
Orvosai tavaly diagnosztizálták Patrick Swayze betegségét. A kezeléseknek köszönhetően talpra állt, és hónapokig forgatta a "The Beast" c. új televíziós sorozatot. Önéletrajzi könyvet készült írni közösen feleségével.
A népszerű glükozamin kiegészítő egy új tanulmány szerint kevés vagy semmilyen enyhülést sem nyújt osteoartritis okozta krónikus derékfájásra.
Viselkedési és pszichés tünetek neurokognitív zavarokban
A 2-es típusú cukorbetegség kapcsolata a szorongásos és az affektív zavarokkal
1.
2.
3.
4.
5.
1.
2.
Ideggyógyászati Szemle Proceedings
A Magyar Stroke Társaság XVIII. Kongresszusa és a Magyar Neuroszonológiai Társaság XV. Konferenciája. Absztraktfüzet3.
4.
5.
Egészségpolitika
A MOK és a MOSZ további lépéseket tesz a szakma és a biztonságos betegellátás érdekében
HOZZÁSZÓLÁSOK
0 hozzászólás